Ter*
DIN SCRIERILE SFINŢILOR PĂRINŢI FILOCALICI

(EXTRASE DIN CELE 12 VOLUME)

                   FILOCALIA 1

  1) SFÂNTUL ANTONIE CEL MARE

1) Căci foarte rea patimă a sufletului este pofta părerea şi neştinţa. (4)
2) Cei proşti şi neiscusiţi iau în râs cuvintele şi nu vor să le asculte dacă  acestea mustră nepriceperea lor, ci vor ca toţi să fie intru toate asemenea lor.(8)
3) Căci blândeţea este fericire şi nădejde bună pentru sufletul oamenilor. (11)
4) Căci pricina tuturor relelor este pofta şi mânia. (12)
5) Iată semnele după care se cunoaşte un suflet raţional şi virtuos: privirea,  mersul, glasul, ocupaţiile şi întălnirile cu oamenii. (20)
6) Cei ce caută viaţa cea virtuasă şi iubitoare de Dumnezeu, trebuie să se  izbăvească de inaltă părere de sine...(25)
7) *Invăţarea de vorbe nu foloseşte la nimic, dacă lipseşte purtarea sufletului  cea placută lui Dumnezeu. (26)
8) Omul bun şi iubitor de Dumnezeu nu mustra pe oameni pentru rele când sunt de faţă, iar in dos nu-i bârfeşte. (30)
9) În cuvântări orice asprime să lipsească. (31)
10) Nestatornicii şi nepricepuţii să nu ispitească pe cei intelepţi. (33)
11) *Împotriva ispitirii de frumuseţe străină şi a oricarei pofte stricătoare de suflet ne ajută înfrânârea; împotriva durerilor şi a lipsurilor tăria; iar împotriva ocărilor şi a lipsurilor, răbdarea; şi aşa pentru toate.
12) *Precum apă cea rea strică vinul cel bun, aşa şi vorbirea cu vrajba strică pe cei virtuoşi cu viaţa şi cu socotinţa. (44)
13) Moartea de o va avea omul în minte nemurire este. (49)
14) Cei ce plac lui Dumnezeu nu plac la mulţi, dar nici lor nu le plac prea multe, de aceea sunt nu numai urâţi  şi luaţi în râs de mulţi smintiţi. Ei insă rabdă toate in sărăcie, ştiind că ce par multora rele pentru el sunt bune. (53)
15) Nu cele dupa fire sunt pacate, ci cele rele după alegerea cu voia. (60)
16) Iar cel ce biruie patimile trupului, se încununează cu nemurirea. (67)
17) Cei ce cunosc binele, dar nu văd ce le este de folos işi orbesc sufletul. (68)
18) Nu trebuie să ne mâniem  pe cei ce păcătuiesc chiar de ar fi făcut crime   vrednice de osândă. (69)
19) Nu trebuie să urâm pe cei care au uitat de vieţuirea cea după Dumnezeu şi care nu recunosc dogmele drepte şi iubite de Dumnezeu. (  )
20) Căci ce ne priveşte pe noi dacă altul este rău. (86) 
21) Bărbatul iubitor de Dumnzeu nu învinuieşte pe nimeni pentru păcatele   sale. Iată semnul sufletului care se mintuieşte. (87) 
22) Păcatul este patimă a materiei: însă nu Dumnezeu e pricina păcatului; ceia ce naşte păcatul este negrija şi trândavia oamenilor. (89)
23) *Întristarea şi plăcerea sunt că nişte tumori ale sufletului. (95)
24) Căci Dumnezeu a dăruit tuturor făpturilor existenţă numai pentru bunătatea Sa. (98)
25) Bărbatul viclean iubeşte lăcomia si nesocoteşte dreptatea. (103)
26) Numai dacă am fost încercaţi de supărări simţim plăcerile şi bucuria...
   Tot aşa ne vom bucura de bunurile veşnice, dacă vom dispreţui pe cele  vremelnice. (  )
27) Cuvântul care are inţeles şi  este folositor sufletului, este de la  Dumnezeu. Iar vorba cea deşartă care caută să măsoare cerul şi pământul, mărimea soarelui şi depărtarea stelelor, este născocire a omului care se oasteneşte în deşert. (109)
28) *Mulţimea mâncărilor şi gustul lor plăcut deşteaptă patimile păcatului.
    Iar înfrânarea cu măsură a pântecelui smereşte patimile şi mântuieşte    sufletul. (117)
29) ***Dumnezeu îngăduie ca cei răi să stăpânească peste cei lumeşti pentru la prin trânşii să se pedepsească cei neevlavioşi. La urma şi pe stăpănitori îi dă judecăţii, că pe unii ce nu au slujit lui Dumnezeu, ci prin răutatea lor au pricinuit necazuri grele oamenilor.(121)
30) Omul cel rău şi nedrept poate să ucidă, dar Dumnezeu nici celor nevrednici nu încetează a le dărui viaţă.. (123)
31) *Este o rânduiala a lui Dumnezeu, ca pe masură ce creşte trupul sufletul să se umple de minte...Toate trupurile au suflet, nu însă şi toate sufletele, minte. (126)
32) **Omul care rabdă necazurile cu inimă bună şi cu mulţumire, va lua cununa nestricăciunii, virtutea şi mântuirea. Iar stăpânirea limbii, mâniei şi pântecelui şi plăcerilor e de cel mai mare ajutor sufletului. (155)
33) **Cea mai mare şi fără de leac boală a sufletului este necredinţa în Dumnezeu şi iubirea de slavă. (158)
34) ***Sfânt se numeşte omul curăţit de păcate şi de patimi. (161)
35)***Fă bine celui ce te nedreptăţeşte şi-ţi vei face prieten pe Dumnezeu. Nu grăi de rău pe vrăşmaşul tău către nimeni.(   )
36)*Ierburile au viaţa firii, suflet însă nu au.(166)
37)SLAVĂ TATĂLUI ŞI FIULUI ŞI SFÂNTULUI DUH, ACUM ŞI PURUREA ŞI ÎN VECII VECILOR .A M I N.

2) EVAGRIE PONTICUL

PRIMA SUTĂ A CAPETELOR
    
 1)Căci ce frumoasă şi bună este nevoinţa pentru dobândirea liniştii. (   )     
 2)Îndestulează-te cu mâncare puţină şi făra preţ, nu cu multă şi bogată. (3)
 3)Dacă eşti lipsit de hrană sau de haine, nu te ruşina să primeşti când ţi le vor aduce alţii, căci ruşinea asta e un fel de mândrie.(4)
 4)***Dacă ai prieteni, fugi de intâlnirile dese cu ei, căci numai intâlnindu-te rar cu dânşii le vei fi de folos.(7)

A DOUA SUTĂ

1)Dracii nu cunosc inimile noastre cum socotesc unii.(27)
                          
A TREIA SUTĂ

1)Aşa trebuie să fie călugărul, întodeauna ca şi când ar avea să moară mâine. (1)
2)Mintea care hoinăreşte o statorniceşte citirea. (5)

153 DE CAPETE ALE ACELUIAŞI
EVAGRIE PONTICUL
1)Mai întâi roagă-te pentru dobândirea lacrimilor, ca prin plâns să înmoi 
  sălbăticia ce se află în sufletul tău.(5)
2)....căci foarte mult se bucură Stăpânul tău, când te rogi cu lacrimi.(6)
3)Dacă verşi izvore de lacrimi în rugăciunea ta să nu te înalţi întru tine, ca şi cum ai fi mai presus de mulţi.(7)
4)Mulţi plângând pentru păcate, uită de scopul lacrimilor şi aşa pierzându-şi mintea au rătăcit.(8)
5)+Dorind să te rogi cum trebuie, să nu mahneşti vreun suflet, iar de nu în zadar alergi.(20)
6)+Dar nu este nici o mânie dreaptă împotriva aproapelui. Căci de vei căuta vei afla că este cu putinţă să rânduieşti lucrurile şi fără de mânie.
7)def.:Rugăciunea este urcuşul minţii spre Dumnezeu.(36)
8)E cu dreptate să te rogi nu numai pentru curăţia ta, ci şi pentru a orcărui semen, ca să imiţi chipul îngeresc.(40)
9)După ce te-ai rugat cum trebuie, aşteaptă ce nu trebuie şi stai bărbăteşte păzind rodul tău.(48)
10)Cel ce iubeşte pe Dumnezeu, stă de vorbă cu El de-a pururi, cum ar sta cu un tată, alungând orice înţeles pătimaş.(54)
11)+++Dacă te rogi cu adevărat eşti teolog.(60)
12)Cel ce se mânie şi ţine minte răul, oricât ar iubi rugăciunea, nu este afară de învinuire.(   )
13)+Dar Dumnezeirea nu este câtime şi nu are chip.(67)
14)Chiar dacă ţi se pare că eşti cu Dumnezeu, păzeşte-te de dracul curviei, căci este foarte înşelător şi vrea să fie mai iute şi mai ager ca mişcarea şi trezirea minţii tale, ca să o desfacă de Dumnezeu, când îi stă înainte cu evlavie şi frică.(90)
15)Cu dreptate să nu-ţi rămână necunoscut nici vicleşugul acesta, că pentru o vreme se despart între dânşii dracii. Şi dacă vrei să ceri ajutor împotriva unora vin ceilalţi dintâi ca tu să fii inşelat de ei părânduţi-se că sunt  îngeri.(95)
16)Uită-ţi de trebuinţele trupului când te înfăţişezi în rugăciune, ca nu cumva pişcat de purece sau de păduche, de ţânţar sau de muscă să te păgubeşti de cel mai mare câştig.(105) 
17)Fericit este monahul, care socoteste pe toti oamenii ca Dumnezeu dupa Dumnezeu.(121)
18)Fericit este monahul care socoteste mantuirea si inaintarea tuturor ca pe a sa.(   )
19)Fericit este monahul care se socoteste pe sine gunoiul tuturor.(123)
20)+Monah este acela care s-a despartit de toti si se impaca cu toti.(124)
21)+Nu cauta sa alungi de la tine saracia si stramtorarea, materiile rugaciunii neimpovarate.(131)
22)+Nu te bucura de cuvinte nici de slava.Alminteri nu-si vor mai face pacatosii mandrele  in  fata ta vei fi tinta de batjocura in vremea rugaciunii, purtat de ei in ganduri nechibzuite.(148)
23)Cand stand la rugaciune, te vei ridica mai presus de orice bucurie, atunci cu adevarat ai gasit rugaciunea. (153)

3)SFANTUL IOAN CASIAN ROMANUL

DESPRE CELE OPT GANDURI ALE RAUTATII

1)DESPRE INFRANAREA PANTECELUI

a)...sa nu se amageasca nimeni cu saturarea pantecelui si sa nu se lase furat de placerea gatlejului. (pag.98) 
  
b)InSodoma nu aburii vinului, sau a bucatelor felurite au adus prapadul, ci imbuibarea cu paine. (Iezechil 116,49)
c)Cel ce se impartaseste de vreo hrana sa se departeze de ea pana mai are inca pofta si sa nu astepte sa se sature.(  )
d)Caci este cu neputinta ca cel ce si-a saturat stomacul sa se pota lupta  in cuget  cu dracul curviei.(pag.99)
e)Iata de ce lupta noastra cea din tai trebuie sa fie infranarea stomacului
  si supunerea trupului nu numi prin post, ci si prin priveghere, steneala   si citiri; apoi aducerea inimii la frica de iad si la dorul dupa Imparatia   Cerurilor.(   )

DESPRE DUHUL CURVIEI SI AL POFTEI TRUPESTI

a)...Nu ajunge numai postul trupesc pentru dobandirea desavarsitei neprihaniri si a adevaratei curatii, de nu se va adauga si zdrobirea inimii si rugaciunea catre Dumnezeu si citirea deasa aSf. Scripturi si                                                                                                                                                                                                                                                  cele neastamparate ale sufletului si sa-l duca inapoi la nalucirile cele de rusine.Mai intai de toate insa, foloseste smerenia sufletului, fara de care nu va putea birui nimeni, nici curvia nici celelalte patimi( ) Ter*

3)DUHUL IUBIRII DE ARGINT(Arghirofilia)
   
a)Boala aceasta cand gaseste sufletul caldicel si necredincios,   nceputul 
  lepadarii de lume, strecoara intransul niscai pricini indreptatite si la 
  parere binecuvantate ca sa opreasca ceva din cele ce are.(   )
b)Banii cei pusi deoparte, dand ajutor socotintei acesteia stricate, il sustin 
  ca niste aripi ca sa cugete la iesirea din Manastire.(  )

4)DESPRE MANIE

a)Deci cel ce vrea sa indrepte pe fratele sau cand greseste sau sa-l certe, sa
  se sileasca a se pazi pe sine netulburat, ca nu cumva, vrand pe altul sa ta-
  maduiasca sa atraga boala asupra sa.
b)Iar leacul desavarsit al acestei boli (a maniei) aceasta este: sa credem ca 
  nu este iertat sa ne starnim mania nici pentru pricini drepte, nici pentru
  nedrepte.

5)DESPRE INTRISTARE

a)Ea se tamaduieste prin rugaciune, prin nadejdea in Dumnezeu, prin cugetarea la cuvintele cele duhovnicesti, prin petrecerea cu oameni cuviosi.

6)DESPRE TRANDAVIE

a)El (demonul) cade pe la al saselea ceas peste monah, pricinuindu-i moleseala si scarba...
b)...neputand fi alungat intralt fel, fara numai prin rugaciune, prin retinerea 
  de la vorbe desarte

7)DESPRE SLAVA DESARTA

a)...pe langa acestea il face pe monah sa se gandeasca si la preotie
b)Povesteste despre un frate ca din pricina dracului slavei desarte se hiro-
  tonise diacon.
c)Deci nimic sa nu se faca uitandu-se dupa lauda oamenilor, ci numai rasplata lui Dumnezeu sa o caute.

8)DESPRE MANDRIE

a)...Parintii, toti cu un glas au invatat ca nu putem ajunge intralt fel la 
desavarsirea virtutii, fara numai prin smerenie.Iar aceasta se naste din 
frica lui Dumnezeu, din blandete si din saracia desavrsita, prin care ne 
vine dragostea desavarsita cu darul si cu iubirea de oameni a Domnului 
nostru Iisus Hristos, Caruia i se cuvine slava in veci.AMIN.

4)SFANTUL NIL ASCETUL

1)De aceea sfintii au fugit din cetati si au ocolit impreuna vietuire cu
  cei multi cunoscand ca impreuna petrecere cu oameni stricati aduce mai multa stricaciune decat ciuma.(60)

5)MARCU ASCETUL
DESPRE LEGEA DUHOVNICEASCA
IN 200 DE CAPETE

1)Orice planuire a ta sa o incepi cu Cel ce este inceputul a tot binele ca
  sa fie dupa voia lui Dumnezeu ceea ce ai de gand sa faci.(5)
2)Cel smerit in cugetul cand implineste o lucrare duhovniceasca, sau cand citeste Dumnezeiestile Scripturi pe toate le aduce in legatura cu sine si nu cu altul.(6)
3)Cel ce are vreun dar duhovnicesc si sufera impreuna cu cel ce nu-l are 
  isi pastreza darul prin impreuna patimire.Iar cel mandru si-l va pierde
  scufundandu-se in gandurile mandriei(trufiei).(8)
4)Nu te face ucenic al celui ce se lauda pe sine, ca nu cumva, in loc de smerita cugetare sa inveti mandria.(10)
5)Cand iti aduci aminte de Dumnezeu inmulteste rugaciunea, ca atunci cand Il vei uita sa-si aduca aminte de tine.(25)
6)Citind Dumnezeiestile Scripturi cugeta la cele ascunse intransele: "caci 
  cate mai inainte s-au scris, toate -zice-spre a noastra invatatura s-au
scris.(26)
7)DESPRE MANDRIE, FATARNICIE SI SLAVA-EVLAVIA FALSA.(36)
8)Este o mustrare din rautate sau din razbunare si este alta intru frica
 de Dumnezeu si pentru adevar.(38)
9)Pe cel ce a incetat de a mai pacatui si s-a pocait nu-l mai mustra; iar
  de zici ca pentru Dumnezeu il mustri; mai intai descopera-ti pacatele tale.
  (39)
10)Cel ce crede in rasplata lui Hristos pe masura credintei sale rabda bu-
  curos toata nedreptatea.(44)
11)+++Cel ce se roaga pentru oamenii ce-l nedreptatesc ii inspaimanta pe 
  draci, iar cel ce lupta cu cei dintai (cu oamenii) e ranit de cei de al doi-
  lea(de diavoli).(45)
12)E mai bine sa fim batjocoriti de oameni decat de draci, dar cel placut lui   Dumnezeu pe amandoi i-a biruit.(46)
13)+Ocara de la oameni aduce intristare inimii, dar se face pricina de curatie  celui ce o rabda.(49)
14)+Nestiinta indeamna la impotrivire fata de cele ce sunt de folos si ne-
  rusinandu-se sporeste numarul pacatelor.(500
15)Primeste necazurile  ca intru nimic nu te pagubeste in cele ce le ai de 
   mai dinainte dar leapada lacomia caci ai sa dai socoteala.(51)
16)+++Dupa ce ai pacatuit in ascuns nu incerca sa uiti: "caci toate sunt 
   goale si descoperite pentru ochii Domnului, inaintea Caruia avem sa dam
   socoteala.(52)
17)+Orice suferinta fara voie sa te invete sa-ti aduci aminte de Dumnezeu; in acest caz nu-ti va lipsi prilejul spre pocainta.(75)
18)Cand cauti tamaduire, ia seama la constiinta si tot ce-ti va spune ea sa
  faci si vei avea folos.(69)
19)Cand un om foloseste pe altul prin cuvinte sau fapte, sa stie amandoi 
  ca e de fata harul lui Dumnezeu.Iar cel ce nu intelege aceasta va fi stapa-
  nit de cel ce intelege.(74)
20)Cel ce nu cunoaste cursele vrasmasului va fi ucis usor; si cel ce nu stie
  pricinile patimilor usor va cadea.(76)
21)Omul sfatuieste pe aproapele precum stie, iar Dumnezeu lucreaza in cel ce aude precum acela a crezut.(78)
22)Cel ce dispretuieste cunostinta si se lauda cu lipsa de invatatura nu e
   simplu numai in cuvant, ci si in cunostinta.(81)
23)Simplitatea cuvintelor nu vatama pe cel preacuvios, precum nici maiestria cuvintelor pe cel smerit.(83)
24)Cuvintele Dumnezeiestilor Scripturi ceteste-le prin fapte si nu le intinde in vorbe multe, inganfandu-te cu simpla lor intelegere.(85)
25)Fata de incercarile care vin, multi s-au impotrivit in multe chipuri.Dar fara rugaciune si pocainta nimeni n-a scapat de asuprire.(92) 
26)Pricina a tot pacatul este slava desarta si placerea.Cel ce nu le uraste pe acestea...?
27)Daca cineva pacatuind in chip vadit si nepocaindu-se, n-a patimit nimic 
   pana la moarte sa stii ca judecata lui va fi fara mila acolo.(112)
28)De ai fost pagubit, sau ocarat sau prigonit de cineva nu lua in seama cele  de fata; ci asteapta cele viitoare; si vei afla ca acela ti-a fost pricina
   de multe bunatati, nu numai in vremea de aici, ci si in veacul viitor.(114)
29)Precum nu se ingaduie apa si focul laolalta, asa nu se ingaduie intreolal  ta apararea si smerenia.(125)
30)Cel ce cere iertare de pacate iubeste smerenia cugetului.Iar cel ce osan-
   deste pe altul isi pecetluieste relele sale.(127)
31)Nu lasa pacatul nesters, chiar daca ar fi cat de mic, ca sa nu te traga pe
   urma la rele mai mari.(127)
32)+++Mai bine este a te ruga cu evlavie pentru aproapele, decat al mustra
   pentru tot lucrul.(123)
33)+++Cel ce se pocaieste asa cum se cuvine e luat in ras de nebuni.Dar aceasta sa-i fie semn de buna placere lui Dumnezeu.(133)
34)De ai fost inaltat prin laude, asteapta ocara.Caci, zice: "Cel ce se inalta
   pe sine se va smeri".(137)
35)Prosvoli (momeala; primul atac)
36)+Gandul celui impatimit de placere oscileaza ca o cumpana.Aici plange si 
   se tanguieste pentru pacate, aici se lupta cu aproapele si i se impotrive-
    ste aparandu-si placerile.(   )
37)Barbatul indelung rabdator are multa cumintenie; asemenea si cel ce-si apropie urechea de cuvintele intelepciunii.(146)
38)+++Cel ce uraste mustrarea, se supune patimii cu voia; iar cel ce o iubeste 
   va lupta si cu obisnuinta.(151)
39)Primeste impletirea celor bune si a celor rele, cu gand egal; si Dumnezeu
   va netezi neegalitatea dintre lucruri.(   )
40)Zaboveste in cuget si nu vei osteni in incercari.Iar plecand de acolo
   rabda necazurile ce vin asupra-ti.(163)
41)+Tot ce se naste de la ceva mic, si pe masura ce e hranit creste.(171)
42)Unii numesc intelepti pe cei ce dobandesc lucrurile sensibile.Dar intele
  pti sunt cei ce stapanesc voile lor.(176)
43)Dumnezeu judeca faptele dupa intentiile lor.Caci zice: "Sa-ti dea Domnul 
   dupa inima ta”.(  )
44)Pacea este izbavirea de patimi.Dar ea nu poate fi aflata fara lucrarea
   Duhului Sfant.(    )
45)Fa totdeuna binele dupa putere.Iar in vremea lucrului mai mare nu te
  intoarce spre cel mai mic.Caci cel ce se intoarce inapoi, zice: "nu este 
  vrednic de Mine(Imparatia Cerurilor)”.(200)

ALE ACELUIASI SF.-MARCU ASCETUL

DESPRE CEI CE-SI INCHIPUIE CA SE INDREAPTA DIN FAPTE

1)Deci Imparatia Cerurilor nu este plata faptelor, ci harul Stapanului, gatit
  slugilor credincioase.(2)
2)Daca esti iubitor de invatatura, fa-te iubitor si de osteneala, caci simpla 
   invatatura ingamfa pe om.(7)
3)Cel ce vrea sa faca ceva si nu poate e socotit de catre cunoscatorul de
  inimii, Dumnezeu, ca si cand ar fi facut.Iar aceasta trebuie sa intelegem 
  atat cu privire la cele bune, cat si la cele rele.(16)
4)Omul abia pazeste cele ale firii lui, Hristos insa, prin Cruce, daruieste infierea.(26)
5)+++Tot ce am savarsit fara rugaciune si nadejde buna, ne este pe urma vata-mator si fara pret.(36)
6)+++Pacat spre moarte este pacatul nepocait.Chiar de s-ar ruga un Sfant pentru un asemenea pacat al altuia nu e auzit.(41)
7)Mare virtute e a rabda cele ce vin asupra noastra si a iubirii pe cei ce ne 
  urasc, dupa cuvantul Domnului.(47)
8)Dovada iubirii nefatarite e iertarea nedreptatilor.(48)
9)Nu respinge invatatura, chiar daca esti foarte cuminte.Caci iconomia lui 
  Dumnezeu e mai folositoare decat  intelepciunea noastra.(   )
10)+Daca vrei sa folosesti fara vorba multa pe iubitorul de invatatura,
   indeamna-l la rugaciune, la credinta dreapta si la rabdarea necazurilor.
   Caci prin acestea se dobandesc si celelalte virtuti.(102)
11)Cand respingi durerea si ocara, nu fagadui ca te vei pocai prin alte virtuti.Caci slava desarta si fuga de dureri obisnuiesc sa slujeasca pacatului chiar si prin cele de-a dreapta(prin parutele virtuti).(156)
12)+Cel ce nu se afla in ascultarea ta sa nu-i aduci greseala in fata.Caci 
   aceasta tine mai mult de stapanire, decat de sfatuire.(178)
13)Cel ce nu cunoaste judecatile lui Dumnezeu merge cu mintea pe un drum inconjurat de amndoua partile de prapastii si usor e rasturnat de orice vant.Cand e laudat, se umfla de mandrie, cand e dojenit se hotaraste,cand ii
 merge bine, isi pierde cuviinta, cand ajunge in suferinte, se tanguieste, de
  a intelege ceva cauta numai decat sa arate; cand nu intelege, se face ca inte-
   lege, daca e bogat e ingamfat, daca e sarac se face ca nu e, cand se satura 
   e plin de indrazneala, cand posteste se umple de slava desarta, cu cei ce-l 
   mustra se ia la cearta, iar cei ce-l iarta ii socoteste prosti.(193)
14)DESPRE INTAI STATATORI(trebuie sa spuna cele ce se cuvin).(  )
15)+++Daca va cadea cineva in orice fel de pacat si nu se va intrista pe
   masura greselii, cu usurinta va cadea iarasi in aceasi cursa.(215)

ALE ACELUIASI
RASPUNS ACELORA CARE SE INDOIESC DESPRE DUMNEZEIESCUL BOTEZ

1)Caci Sfantul Botez este desavarsit, dar nu desavarseste pe cel ce nu implineste poruncile.(  )
2+Caci credinta nu sta numai in a fi Botezat in Hristos, ci si in implinirea
  poruncilor Lui.
3)Pentru ca nici Botezul, nici Dumnezeu, nici satana nu sileste voia omului.
4)Ca dupa Botez noi suntem pricina orcarui gand rau, s-a dovedit cu marturii din Sfanta Scriptura.
5)Exista desigur si fara consimtamantul nostru cate un gand neplacut si urat care patrunzand pe furis, rapeste mintea la sine.Totusi sa stii sigur ca si acesta isi are pricinile in noi.

SFANTUL DIADOH AL FOTICEII
(definitii)

1)CREDINTA-cugetare nepatimasa despre Dumnezeu
2)NADEJDEA-calatoria mintii spre cele nadajduite
3)RABDAREA-staruinta neincetata de a vedea cu ochii intelegerii pe Cel ne-
  vazut ca vazut.
4)CUNOSTINTA-a te uita pe tine cand te gandesti la Dumnezeu.
5)NEIUBIREA DE ARGINT-a vrea sa nu ai bani, asa cum vrea cineva sa aiba
6)SMERITA CUGETARE-uitarea atenta a ispravilor tale
7)NEMANIEREA-dorinta multa de a nu te mania.
8)CURATIA-
9)IUBIREA-sporirea prieteniei fata de cei ce ne ocarasc.
10)DESAVARSITA DESFATARE IN DUMNEZEU-a socoti bucurie, tristetea mortii.

CUVANT ASCETIC

DESPRE VIATA MORALA,DESPRE CUNOSTINTA SI DESPRE  DREAPTA SOCOTEALA DUHOVNICEASCA

1)Singur Dumnezeu e bun prin fire.(2)
2)Raul nu este in fire, nici nu este cineva rau prin fire.(3)
3)Cand facultatea impulsiva (mania) sufletului se porneste impotriva patimilor trebuie sa stii ca este vreme de tacere ,ca-i este ceas de lupta.(10)
4)Cel ce iubeste pe Dumnezeu intru simtirea inimii acela este cunoscut de El.  (14)
5)+++Cand incepe cineva sa simta cu imbelsugare dragostea lui Dumnezeu, incepe sa iubeasca si pe aproapele intru simtirea duhului.(15)
6)Nimeanea nu poate sa iubeasca pe Dumnezeu din toata inima, daca nu se va teme de El mai intai intru simtirea inimii.(16)
7)Cand mintea noastra incepe sa simta harul Pre Sfantului Duh, satana, cauta si el sa ne mangaie printr-o simtire la aparenta placuta(somn usor).(31)

7)SFANTUL ISAIA PUSTNICUL

1)De se va semana intru tine vreun gand urat in inima ta sezand in chilia ta
  priveste si te impotriveste pacatului, ca nu cumva sa te biruie.(27)

SI LUI DUMNEZEU SLAVA.AMIN.