Atributele elementului img Atributele elementului < img > sunt : src , alt , align , border , height , width , hspace , vspace.În continuare vor fi descrise succint aceste atribute.Atributul src Atributul src este un atribut obligatoriu al elementului IMG , care identifică fișierul ce conține imaginea care se dorește fi inserată.Fișierele imagine pot avea extensia : .jpg , jpeg , png etc.Fișierul care conține imaginea se găsește în directorul curent ( ca în exemplul de mai sus ) , în alt folder din calculatorul curent sau în rețeaua web.În cazul în care fișierul se află : în altă locație decât directorul curent , numele fișierului trebuie precedat de calea relativă la directorul curent ; în rețeaua web , trebuie dată adresa URL absolută , ca de exemplu http : //ceiti.md/galerie/img_1631.jpg.Atributul alt Există posibilitatea ca imaginile să nu se poată incărca din diferite motive , situație în care se folosește atributul alt al elementului < img > .Valoarea acestui atribut este un text , care va fi afișat în locul imaginii .


Atributul align Atributul align indică browser-ului cum va fi aliniată poza față de text.în lipsa unei opțiuni , poza este plasată acolo unde este scrisă în cod ( < img > este element inline , iar textul incepe de la baza pozei ) .Valorile atributului sunt : left – aliniere la stânga și textul „ curge ” pe lângă imagine în dreapta ei , incepând din partea superioară ; right – aliniere la dreapta și textul „ curge ” pe lângă imagine în stânga ei , incepând din partea superioară ; top – textul este plasat în partea superioară imaginii ; middle – textul plasat , la mijlocul imaginii , numai primul rând , restul continuând sub imagine ; bottom – textul este plasat în partea de jos imaginii și continuă sub imagine.În exemplul următor se poate vedea modul de aliniere imaginii într-o pagină : Atributul border Atunci când se inserează imagine , browser-ul va afișa fără chenar.Pentru adăuga un chenar unei imagini se folosește atributul border= ” nr_pixeli ” , unde nr_pixeli reprezintă grosimea chenarului în pixeli .


Valoarea implicită este 0.Dacă în exemplul de mai sus se mai adaugă acest atribut < img src= '' Taj_Mahal.jpg '' height = '' 150 '' width = `` 150 '' border = `` 4 '' > browser-ul va afișa : vezi ... Atributele width și height Imaginea este transferată de browser-e de la adresele URL la adresa de unde se vizualizează pagina , la dimensiunile ei reale.Pentru redimensiona imagine pe lățime se folosește atributul width , iar pe inălțime se folosește atributul height.Redimensionarea unei imagini se face în mod absolut în pixeli sau prin raportare la ecran , astfel că valorile acestor atribute pot fi date în : numere naturale , ce reprezintă dimensiunea în pixeli ; în procente , ce reprezintă fracțiune din dimensiunea ferestrei.OBSERVAȚII ! Dacă se modifică doar dimensiune , imaginea va fi afișată de browser proporțional ; Dacă se modifică ambele dimensiuni , imaginea va fi afișată de browser deformată.Un exemplu de redimensionare imaginii este dat mai jos.Atributele hspace și vspace Aceste atribute au același efect ca și atributele cu același nume ale elementului < table > , și , anume , asigură distanța de la imagine la celelalte componente din pagină , pe orizontală ( hspace ) și pe verticală ( vspace ) , adică definesc spații albe în jurul imaginilor .


Un exemplu în care sunt folosite aceste atribute este dat mai jos.Atributul clear al elementului BR Dacă se dorește se șterge textul din jurul unei imagini se folosește elementul < br clear= ” valoare ” > , unde valoare poate fi : – se șterge tot textul din jurul imaginii left – se șterge tot textul din stânga imaginii right – se șterge tot textul din dreapta imaginii none – se lasă textul din jurul imaginii În exemplul de mai sus se adaugă < BR clear=right > , după elementul < img > O imagine poate fi utilizata pentru stabili fondul unei pagini Web.În acest scop se foloseste atributul background al etichetei < body > , având ca valoare adresa URL imaginii.Imaginea se multiplică pe orizontală și pe verticală până umple intregul ecran.Utilizari speciale ale imaginilor Imaginile pot fi utilizate pentru obține efecte deosebite într-o pagină web.Printre aceste utilizări speciale putem enumera : Linii orizontale formate cu ajutorul imaginilor ; Simboluri speciale pentru elementele unei liste neordonate .


7.2.Inserarea sunetelor și videoclipurilor Multimedia se prezintă într-o multitudine de formate , iar pe Internet veți găsi multe dintre aceste elemente inglobate în pagini web.Browser-ele actuale oferă suport pentru multe dintre aceste formate , dar nu pentru toate.Suportul pentru sunete , animații și video este tratat în mod diferit de browsere diferite.Unele elemente pot fi manevrate intern , altele necesită anumite plug-în-uri , în vreme ce altele pot solicita activarea anumitor controale ActiveX.În acest capitol veți afla despre diferitele formate multimedia și cum să le folosiți într-o pagină web.Elementele multimedia ( precum sunetele și video ) sunt stocate în fișiere media.Modalitatea cea mai simplă de determina tipul unui fișier media este de analiza extensia fișierului respectiv .Formatul fișierelor multimedia ce conțin sunete.Sunetele pot fi stocate în diferite formate de fișiere.Astfel deosebim : ) Formatul MIDI MIDI ( Musical Instrument Digital Interface ) este un format ce permite transmiterea de informații muzicale intre dispozitive electronice muzicale ( precum sintetizatoare ) și plăcile de sunet ale calculatoarelor .


Formatul MIDI fost implementat în 1982 de către industria muzicală.Acest format este foarte flexibil și poate fi folosit pentru ( aproape ) orice , de la crearea unor sunete foarte simple , până la crearea unora cu adevărat profesionale.Fieșierele MIDI nu conțin sunete , ci un set de instrucțiuni digitale muzicale ( note muzicale ) care pot fi interpretate de plăcile de sunet ale calculatoarelor.Dezavantajul la acest tip de fișiere constă în faptul că nu pot stoca muzică ( în toată complexitatea ei ) , ci doar note muzicale.Avantajul il constituie mărimea mică acestor fișiere , prin urmare se pot incărca ușor într-o pagină web , precum și faptul că acest format este suportat de majoritatea sistemelor de operare și de cele mai populare browsere de Internet.Fișierele de tip MIDI au extensia .mid sau .midi.b ) Formatul RealAudio Formatul RealAudio fost dezvoltat pentru Internet de către Real Media.Acest format suportă chiar și video.Formatul permite difuzarea de informații audio ( muzică on-line , Internet radio ) cu lățime de bandă joasă .


Din cauza acestei lățimi de bandă , calitatea este , de cele mai multe ori , slabă.Fișierele de tip RealAudio au extensia .rm sau .ram.c ) Formatul AU Acest formatul fost dezvoltat de către Sun Microsystems și este suportat de majoritatea sistemelor de operare.Aceste fișierele au extensia .au.d ) Formatul AIFF AIFF ( Audio Interchange File Format ) fost dezvoltat de către Apple.Acest tip de fișiere nu sunt suportate de toate browser-ele.Aceste fișierele au extensia .aif sau .aiff.e ) Formatul SND SND ( Sound ) fost dezvoltat , de asemenea , de către Apple și au același dezavantaj , și anume că nu sunt suportate de toate browser-ele.Aceste fișierele au extensia .snd.f ) Formatul WAVE WAVE ( waveform ) fost dezvoltat de către IBM și Microsoft.Este un format suportat de toate computerele pe care rulează Windows și este recunoscut de majoritatea browsere-lor.Fișierele de tip WAVE au extensia .wav.g ) Formatul MP3 Fișierele MP3 sunt de fapt fișiere MPEG , dezvoltate inițial pentru video de către Moving Pictures Experts Group .


Se poate afirma că fișierele MP3 reprezintă partea de sunet dintr-un fișiere video în format MPEG.MP3 este în prezent unul dintre cele mai populare formate folosite la inregistrarea muzicii.Sistemul de codificare MP3 combină bună compresie ( ce duce la fișiere mici ) cu calitate inaltă.Este de așteptat ca pe viitor toate sistemele de operare să ofere suport pentru acest tip de format.Fișierele de tip MP3 au extensia .mp3 sau .mpga.În funcție de scopul pentru care creați pagină web multimedia va trebui să vă orientați și asupra unui anumit format de fișier.Astfel , dacă doriți ca sunetele inregistrate ( muzică sau de alt tip ) să poată fi asculatet de toți vizitatorii paginii web , atunci trebuie să folosiți fișiere în format WAV , intrucât este cel mai popular format pe Internet și este suportat de majoritatea browsere-lor.Dacă pagina web este despre inregistrări muzicale , atunci formatul cel mai potrivit este MP3.Formatul fișierelor multimedia ce conțin video Şi imaginile video pot fi stocate în diferite formate de fișiere .


Astfel deosebim : ) Formatul AVI Formatul AVI ( Audio Video Interleave ) fost dezvoltat de către Microsoft.Este un format suportat de toate computerele pe care rulează Windows și este recunoscut de majoritatea browsere-lor.Deși este un format des intâlnit pe Internet , nu este intotdeauna suportat de calculatoarele cu sisteme de operare non-Windows.Fișierele de tip AVI au extensia .avi.b ) Formatul Windows Media Acest formatul fost dezvoltat de către Microsoft.Și acest format este unul suportat de toate computerele pe care rulează Windows , dar nu este suportat de calculatoarele cu sisteme de operare non-Windows decât în urma instalării unor extra componente ( playere specializate ) .Fișierele de tip Windows Media au extensia .wmv.c ) Formatul MPEG Formatul MPEG ( Moving Pictures Expert Group ) este în prezent unul dintre cele mai populare formate folosite pe Internet.Acest format este suportat de majoritatea sistemelor de operare și de cele mai populare browsere de Internet.Fișierele de tip MPEG au extensia .mpg sau .mpeg .


) Formatul QuickTime Formatul QuickTime fost dezvoltat de către Apple și nu poate rula pe platformele Windows fără instalarea unui player specializat.Fișierele de tip QuickTime au extensia .mov sau .qtm.e ) Formatul RealVideo Formatul RealVideo fost dezvoltat pentru Internet de către Real Media.Formatul permite difuzarea de informații video ( video on-line , Internet video ) cu lățime de bandă joasă.Din cauza acestei lățimi de bandă , calitatea este , de cele mai multe ori , slabă.Fișierele de tip RealVideo au extensia .rm sau .ram.f ) Formatul Shockwave ( Flash ) Formatul Shockwave fost dezvoltat de către Macromedia.Acest format necesită instalarea unui player specializat pentru putea rula.în prezent , această componentă este oferită preinstalată de ultimele versiuni ale browsere-lor Netscape și Internet Explorer.Fișierele de tip Shockwave au extensia .swf.Adăugarea de informații multimedia unei pagini web Informațiile multimedia pot fi redate direct de browser sau prin intermediul unui program ajutător ( un player specializat ) , în funcție de elementul HTML și de formatul fișierului multimedia folosit .


Cea mai simplă cale de realiza acest lucru este prin folosirea unei ancore ( link ) care să ducă la sursa elementului multimedia.Este cea mai “ prietenoasă ” metodă intrucât oferă posibilitatea vizitatorilor de alege intre vedea pagină web cu elemente multimedia sau fără acestea.în acest caz pagina se incarcă mult mai repede nemaifiind nevoie să se incarce toate informațiile multimedia.O metodă specifică , mai complexă , ce ca rezultat includerea în pagina web ( ca parte integrantă din aceasta ) unor informații multimedia , se realizează prin intermediul elementului < OBJECT > .Notă : Deși , în funcție de browser-ul folosit , mai pot fi folosite și alte elemente , cum ar fi < BGSOUND > , recunoscut de Internet Explorer , și < EMBED > , recunoscut de Internet Explorer și Netscape , consorțiul W3C ( World Wide Web Consortium ) recomandă utilizarea elementului < OBJECT > .Atributele utilizate cu acest element sunt : Atribut Descriere archive Precizează locația ( URL-ul ) fișierelor arhivă classid Precizează locația ( URL-ul ) obiectului .


Valorile posibile depind de proiectantul elementului de control.în Windows , aceste valori sunt inscrise în regiștri și pot fi accesate cu aplicația Registry Editor codebase Precizează calea ( URI-ul ) în care se găsește clasa obiectului specificat prin atributele classid , data şi archive codetype Specifică tipul fișierului specificat prin atributul classid data Precizează numele și locația ( URL-ul ) obiectului.Se poate folosi împreună sau ca alternativă atributuluiclassid , în funcție de tipul obiectului declare Cind este prezent , acet atribut face ca definiția curentă introdusă de elementul < OBJECT > să fie tratată ca simplă declarație height Specifică inălțimea suprafeței în care va fi afișat obiectul name Precizează denumirea obiectului ( când acesta este cuprins intr-un formular ) standby Precizează textul ce va fi afișat până când este incărcat obiectul tabindex Precizează poziția elementului curent în document ( ordinea în care va fi focalizat de utilizator când se folosește tastatura ) type Determină tipul MIME asociat cu fișierul respectiv .


Este un atribut opțional dar recomandat când se folosește atributul data width Specifică lățimea suprafeței în care va fi afișat obiectul Acest element necesită în mod obligatoriu tag-ul de inchidere corespunzător < /OBJECT > .Împreună cu elementul < OBJECT > ( în interiorul acestuia ) se folosește și elementul asociat < PARAM > care definește parametrii elementului < OBJECT > .Atributele utilizate cu acest element sunt : Atribut Descriere id Precizează un identificator unic pentru element name Precizează denumire pentru element type Determină tipul conținutului value Specifică valoarea parametrului valuetype Specifică tipul valoarii parametrului Elementul < OBJECT > poate suporta diferite tipuri de informații multimedia , cum ar fi imagini , sunete , video , pagini web etc.în funcție de tipul acestor informații , diferă și sintaxa folosită în limbajul HTML.Astfel , pentru insera imagine ( în format .jpg ) , prin intermediul elementului < OBJECT > , se folosește următoarea sintaxă : < OBJECT HEIGHT= '' ... '' WIDTH= '' ... '' TYPE= '' image/jpeg '' DATA= '' nume_fisier.jpg '' > < /OBJECT > Pentru insera un sunet ( în format .wav ) se folosește următoarea sintaxă : < OBJECT CLASSID= '' clsid:22D6F312-B0F6-11D0-94AB-0080C74C7E95 '' > < PARAM NAME= '' FileName '' VALUE= '' nume_fisier.wmv '' > < /OBJECT > Pentru insera un film ( în format .wmv ) se folosește următoarea sintaxă : < OBJECT CLASSID= '' clsid:22D6F312-B0F6-11D0-94AB-0080C74C7E95 '' > < PARAM NAME= '' FileName '' VALUE= '' nume_fisier.wmv '' > < /OBJECT > Pentru insera pagină web se folosește următoarea sintaxă : < OBJECT TYPE= '' text/html '' HEIGHT= '' ... '' WIDTH= '' ... '' DATA= '' http : //www.pagina_web.com '' > < /OBJECT > Pentru insera animație creată în Flash ( în format .swf ) se folosește următoarea sintaxă : < OBJECT WIDTH= '' ... '' HEIGHT= '' ... '' CLASSID= '' clsid : D27CDB6E-AE6D-11cf-96B8-444553540000 '' CODEBASE= '' http : //download.macromedia.com/pub/shockwave/cabs/flash/swflash.cab # 4,0,0,0 '' > < PARAM NAME= '' SRC '' VALUE= '' nume_fisier.swf '' > < /OBJECT > Inserarea unui film QuickTime într-o pagină web Formatul QuickTime fost dezvoltat de către Apple și , deși este un format des intâlnit pe Internet , nu poate rula pe platformele Windows fără instalarea unui player specializat .


Fișierele de tip QuickTime au extensia .mov sau .qtm.Cu ajutorul elementului < OBJECT > poate fi ușor adăugat cod într-o pagină web astfel incât un film QuickTime să poată fi inserat într-o pagină web.Astfel , se poate seta instalarea automată unui player QuickTime în cazul în care nu este deja instalat.Sintaxa folosită în mod uzual este de forma următoare : < OBJECT WIDTH= '' 240 '' HEIGHT= '' 300 '' CLASSID= '' clsid:02BF25D5-8C17-4B23-BC80-D3488ABDDC6B '' CODEBASE= '' http : //www.apple.com/qtactivex/qtplugin.cab '' > < PARAM NAME= '' src '' VALUE= '' sample.mov '' > < PARAM NAME= '' autoplay '' VALUE= '' true '' > < PARAM NAME= '' controller '' VALUE= '' true '' > < /OBJECT > Atributele width şi height trebuie setate astfel incât să corespundă dimensiunii fimului QuickTime ( în pixeli ) .Atributul classid identifică în mod unic software-ul ce va rula filmul.Trebuie setat `` clsid:02BF25D5-8C17-4B23-BC80-D3488ABDDC6B '' astfel incât să identifice controlul ActiveX ce trebuie instalat pe computer inainte ca filmul să poată fi rulat.Dacă utilizatorul nu instalat respectivul control ActiveX , browser-ul poate în mod automat să-l descarce și să-l instaleze .


Atributul codebase specifică calea ( URI-ul ) în care se găsește clasa obiectului specificat prin atributul clsid.Internet Explorer folosește acest atribut pentru specifica locația de unde poate fi descărcat player-ul corespunzător.în acest caz , trebuie setată `` http : //www.apple.com/qtactivex/qtplugin.cab '' , aceasta fiind locația unde se găsește ultima variantă player-ului QuickTime.Parametrul src trebuie să se orienteze asupra fișierului ce conține filmul.Parametrul autoplay se setează `` true '' în cazul în care se dorește ca filmul să inceapă să ruleze automat.La fel și parametrul controller se setează `` true '' în cazul în care se dorește să fie afișată bara de control player-ului.Inserarea unui film Real Video într-o pagină web Formatul RealVideo fost dezvoltat pentru Internet de către Real Media.Formatul permite difuzarea de informații video ( video on-line , Internet video ) cu lățime de bandă joasă.Din cauza acestei lățimi de bandă , calitatea este , de cele mai multe ori , slabă.Fișierele de tip RealVideo au extensia .rm sau .ram .


Cu ajutorul elementului < OBJECT > se introduce codul în pagina web astfel incât filmele Real Video să poată fi inserate într-o pagină web.Spre deosebire de formatul QuickTime , nu se poate seta instalarea automată player-ului corespunzător în cazul în care nu este deja instalat.Prin urmare , inainte de putea rula un film în format Real Video , este necesară instalarea programului RealPlayer.Versiunea pentru Windows poate fi descărcată de la adresa http : //uk.real.com/ ? mode=rp .Sintaxa folosită în mod uzual este de forma următoare : < OBJECT WIDTH= '' 320 '' HEIGHT= '' 240 '' CLASSID= '' clsid : CFCDAA03-8BE4-11cf-B84B-0020AFBBCCFA '' > < PARAM NAME= '' controls '' VALUE= '' All '' > < PARAM NAME= '' autostart '' VALUE= '' true '' > < PARAM NAME= '' src '' VALUE= '' sample.rm '' > < /OBJECT > Atributele width şi height trebuie setate astfel incât să corespundă dimensiunii fimului Real Video ( în pixeli ) .Atributul classid identifică în mod unic software-ul ce va rula filmul.Trebuie setat `` clsid : CFCDAA03-8BE4-11cf-B84B-0020AFBBCCFA '' astfel incât să identifice controlul ActiveX ce trebuie instalat pe computer inainte ca filmul să poată fi rulat .


Parametrul src trebuie să se orienteze asupra fișierului ce conține filmul.Parametrul autostart se setează `` true '' în cazul în care se dorește ca filmul să inceapă să ruleze automat.Parametrul controls se setează `` All '' în cazul în care se dorește să fie afișată bara de control player-ului sau `` ImageWindow `` în cazul în care NU se dorește să fie afișată bara de control player-ului.Alte metode de inserare unor sunete într-o pagină web Așa cum atras atenția anterior , pentru introducerea de sunete într-o pagină web mai pot fi folosite și alte elemente , cum ar fi < BGSOUND > , recunoscut de Internet Explorer , și < EMBED > , recunoscut de Internet Explorer și Netscape.Elementul < BGSOUND > este folosit pentru insera un sunet pe fundalul unei pagini web.Fișierele suportate de acest element pot fi în format WAV , AU sau MID.Atributele caracteristice acestui element sunt : Atribut Descriere balance Precizează balansul.Poate lua valori intre -10000 ( 100 % stânga ) și +10000 ( 100 % dreapta ) delay Definește timpul de pauză dintre repetiții id Definește un identificator atribuit sunetului loop Precizează de câte ori va fi repetat sunetul ( -1 = infinit ) src Precizează locația ( URL-ul ) fișierului ce conține sunete title Precizează un titlu atribuit sunetului volume Precizează volumul .


Poate lua valori intre 0 ( max . ) și -10000 ( min . ) Sintaxa folosirii acestui element este foarte simplă : < html > < body > < H2 > Muzica în fundal < /H2 > < BGSOUND SRC= '' http : //web.ceiti.md/muz/town.mid '' > < /body > < /html > Folosind codul de mai sus veți obține pagină web pe fundalul cărei se va auzi piesă instrumentală.Elementul < EMBED > este folosit pentru insera elemente multimedia într-o pagină web în cazul browsere-lor care nu suportă elementul < OBJECT > .Elementul < OBJECT > poate fi folosit cu browserele mai noi , care suportă controale ActiveX ( Internet Explorer ³ 5 ) , în vreme ce elementul < EMBED > este recomandat să fie folosit pentru browserele mai vechi.Pentru compatibilitate , se recomandă folosirea simultană celor două elemente.în această situație , un browser care recunoaște elementul < OBJECT > va ignora elementul < EMBED > .Atributele caracteristice acestui element sunt : Atribut Descriere autostart Stabilește dacă obiectul multimedia pornește în mod automat la incărcarea paginii web.Poate lua valorile true sau false height Specifică inălțimea suprafeței în care va fi afișat obiectul hidden Stabilește dacă obiectul multimedia este vizibil pentru vizitatorul paginii web .


Poate lua valorile true sau false src Precizează locația ( URL-ul ) fișierului ce conține sunete width Specifică lățimea suprafeței în care va fi afișat obiectul volume Precizează volumul.Poate lua valori intre 0 ( max . ) și -10000 ( min . ) impreună cu elementul < EMBED > se recomandă folosirea elementului < NOEMBED > care ar trebui să conțină informații ce vor fi afișate în cazul în care browser-ul nu suportă elementul < EMBED > .Din nefericire , un browser care suportă elementul < EMBED > va ignora elementul < NOEMBED > , chiar dacă este incapabil să afișeze obiectul introdus de elementul < EMBED > .Sintaxa recomandată pentru folosirea acestui element este următoarea : < EMBED SRC= '' http : //web.ceiti.md/cale/fișier_multimedia '' WIDTH= '' ... '' HEIGHT= '' ... '' > < NOEMBED > < P > Din păcate nu aveți instalat plugin-ul corespunzător pentru vedea acest tip de fișier multimedia.Puteți vedea în continuare imagine edificatoare. < IMG SRC= '' http : //web.ceiti.md/cale/fișier_imagine '' WIDTH= '' ... '' HEIGHT= '' ... '' ALT= '' imagine edificatoare '' > < /NOEMBED > Se poate folosi chiar și combinație intre elementele < EMBED > și < BGSOUND > , astfel incât , dacă unul din elemente nu este suportat de browser , să fie recunoscut celălalt .


Folosirea codului următor : Notă : Bara de control afișată aparține player-ului QuickTime deoarece fost setat ca `` Default Player '' pentru fișierele de tip .MID.Aplicație practică Pentru exemplificare , vom crea un fișier test.html ce va cuprinde parte dintre elementele prezentate anterior : 8.Referințe.Referințe interne și externe.Până acum invățat să creăm documente HTML în care introdus text și imagini.în acest capitol vom arăta cum putem accesa orice resursă Web , Internet și internă cu ajutorul referințelor ( legături , link-uri , hiperlegături ) .Referințele au următoarele roluri : Permit trecerea de la pagină la alta de pe Web și revenire la pagina inițială prin apăsarea butonului Back al browser-ului ; Permit trecerea de la pagină la alta de pe calculatorul propriu ; Permit trecerea la fișiere non web de pe Internet ( ftp , telnet etc . ) ; Permit trecerea la fișiere non HTML ( .txt , .jpg , .pdf etc . ) ; Permit vizitarea unei pagini оncepând dintr-un anumit loc , renunțând la barele de defilare ; Permit trimiterea unui e-mail .


8.1.Marcajul < > Pentru crea legătură se folosește marcajul < > ancoră , care sintaxa : < atribute > conținut < /a > Conținutul dintre marcajele < > și < /a > poate fi text și/sau imagine , este afișat de browser sub formă de legătură ( colorat și subliniat ) , și poate accepta comenzi de la mouse ( un clic ) sau de la tastatură ( ENTER ) .Când este deasupra unei legături , cursorul grafic ia forma unei mâini , indicându-ne astfel că browser-ul este pregătit să descarce resursa Internet de la adresa URL indicată.Dacă un document mai multe legături ne putem deplasa de la una la alta și cu mouse-ul și cu ajutorul tastei TAB , iar pentru face legătură activă se execută clic cu butonul stâng pe legătură sau se tastează ENTER.Atributele tag-ului < > sunt : href ; target ; title ; name ; Atributul href Atributul href ( referință hipertext ) este obligatoriu pentru tag-ul legătură ( ca src pentru elementul < img > ) , sintaxa href= '' adresa URL '' și rolul de identifica adresă URL absolută ( de pe Internet ) sau relativă ( locală ) .


în exemplul de mai jos dăm referință către un fișier local , flori.jpg , și către pagina Colegiului de Informatică , de pe WEB : Atributul target Când utilizatorul activează legătură , browser-ul inlocuiește fereastra care conține legătura cu nouă fereastră , specificată de adresa URL din href.Atributul target face să se schimbe această operație implicită și el sintaxa target= '' nume '' , unde nume definește fereastra în care va fi incărcată noua pagină.Numele este orice șir de caractere sau valori constante : _blank pagina va fi incărcată într-o nouă fereastră ; pagina va fi incărcată într-o nouă fereastră ; _parent pagina va fi incărcată în fereastra părinte ; pagina va fi incărcată în fereastra părinte ; _top pagina va fi incărcată în fereastra top cadrului ; pagina va fi incărcată în fereastra top cadrului ; _self pagina va fi incărcată în aceeași fereastră ( implicită ) .Atributul title Acest atribut un caracter general și poate fi atașat la majoritatea elementelor HTML.Sintaxa acestui element este : title= '' valoare '' .


Când mouse-ul este deasupra conținutului tag-ului < > conținut < /a > se transformă într-o mână și va afișa valoarea atributului title , într-o sugestie de instrument ( într-un cadru ) .Atributul name Acest atribut este utilizat pentru defini ancoră în interiorul unei pagini.Sintaxa acestui atribut este : name= '' valoare '' .8.2.Referințe către alte pagini Web Dacă se dorește accesarea unei pagini de pe alt site , valoarea atributului href este adresă URL absolută.Amintim că adresa URL absolută sintaxa : protocol /nume-calculator/cale/fișier unde protocol poate fi , de exemplu , http.Exemplu : Același rezultat obținem dacă scriem și numele fișierului index ( default ) care se incarcă < href= '' http : //www.edu.md/index.php '' > ME < /a > Dacă se dorește să se viziteze altă pagină respectivului site , se scrie numele fișierului .php ( .html ) , respectiv.8.3.Referințe cu imagini Așa cum specificat mai sus , legătură poate fi creată și cu ajutorul unei imagini.Ca și în cazul în care conținutul unei legături este un text , și în cazul în care conținutul este imagine , accesarea paginii se face cu un clic , sau un ENTER pe imagine .


Exemplu : Un link poate fi format și din text și din imagine adică : 8.4.Referințe cu adrese URL relative Adresele URL relative sunt acele adrese care fac referire la pagini de pe calculatorul propriu , indicând cale/nume-fișier , fără fi prefixate de protocol și nume calculator.în adresele relative putem folosi caracterele .. / – pentru urca un nivel în structura de directoare ( către directorul părinte ) .Se cunoaște faptul că un site poate să aibă paginile ( fișierele ) organizate într-o structură arborescentă de directoare.Să presupunem că avem următoarea structura arborescentă : Conform structurei arboriscente date din pagina pag6.html din mapa M5 se pot accesa celelalte pagini , utilizând următoarele referințe : .. / .. /pag1.html .. / .. /M1/pag2.html .. / .. /M3/M6/pag7.html ... 8.5.Referințe către informații non Web Se pot face referințe și la adrese URL absolute de pe Internet , care nu sunt resurse Web.în adresele URL absolute se inlocuiește protocolul http cu alte protocoale non Web ( ftp , telnet , gopher etc . ) .


Exemplu : 7.6.Referințe către fișiere non HTML Se pot stabili legături către orice tip de fișiere , nu numai html , ca de exemplu .pdf , .txt , .gif , .rar , .zip , etc.în aceste condiții se intâlnesc două situații : Browser-ul nu poate lucra cu fișierul intâlnit și atunci incearcă să-l descarce , executând operația download.Browser-ul cunoaște tipul de fișier și acesta va fi deschis în fereastra sa.Exemplu : 8.7.Referințe interne în cadrul unei pagini În această secțiune vom defini ancore ( ținte ) într-o pagină , adăugarea legăturilor către aceste ținte , precum și legături către ținte din documente externe.Dacă documentele HTML sunt prea lungi și sunt greu de parcurs , pentru evita parcurgerea cu bara de defilare , se definesc ancore.Ancorele ne permit să ne deplasăm rapid intr-un loc din document.Ancora este un identificator al inceputului unui element dintr-o pagină web.Dacă au fost definite ancore într-o pagină , se pot crea legături către respectivele ancore.Ancorele se pot defini în două moduri : utilizând orice element HTML , inclusiv elementul < > cu atributul id , de exemplu : < p id= '' valoare_id '' > sau < id= '' valoare_id '' > < /a > cu atributul , de exemplu : sau utilizând tag-ul < > cu atributul name , de exemplu : < name= '' valoare_nume '' > < /a > Pentru crea legătură la ancoră se folosește tag-ul < > ... < /a > cu atributul href , care ca valoare referință de ancoră , precedată de simbolul “ # ” , astfel : # valoare_nume # valoare_id Fișierul trebuie să fie suficient de mare , astfel оncât secvența care conține ancoră să nu fie vizibilă în momentul trimiterii către ea .


Ca exemplu să considerăm agenda grpei I-942 : 8.8.Trimiterea automată unui e-mail Dacă dorim să trimitem un e-mail dintr-o pagină , se creează legătură la adresă e-mail.Legătura va avea atributul href cărui valoare este mailto ( protocol pentru poștă ) , urmată de ” : ” și de adresă de e-mail validă , de exemplu : < href= '' mailto : [ email protected ] '' > Puteti să-mi scrieti < /a > Se poate folosi elementul < adress > de formatare logică , care rolul de evidenția adresă ( mesajul se va scrie la început de linie ) , așa cum reiese din exemplu de mai jos.Sintaxa elementului < adress > este : < adress > < href= '' mailto : [ email protected ] '' > Puteti să-mi scrieti < /a > < /adress > Când se execută clic pe legătură e-mail , se va deschide aplicație e-mail care , în câmpul To , adresa din legătură și care permite să introducem mesajul.Se poate trece și un subiect , care va fi despărțit de adresă prin “ ? ” , precum și un text în interiorul mesajului ( de forma body=text ) și care se va separa de subiect prin caracterul “ & ” , ca în exemplul de mai jos : 8.9 .


Culorile referințelor O referință poate fi în una din stările : activă vizitată nevizitată În funcție de starea în care se află , legătură anumită culoare și anume : Starea activă culoarea implicită roșu ( # FF0000 ) .Culoarea se poate schimba cu atributul alink= ” culoare ” al elementului < body > culoarea implicită roșu ( # FF0000 ) .Culoarea se poate schimba cu atributul al elementului Starea vizitată culoarea implicită purple ( # 800080 ) .Culoarea se poate schimba cu atributul vlink = ” culoare ” al elementului < body > culoarea implicită purple ( # 800080 ) .Culoarea se poate schimba cu atributul al elementului Starea nevizitată culoarea implicită albastru ( # 0000FF ) .Culoarea se poate schimba cu atributul link= ” culoare ” al elementului < body > 9.Hărți de imagini Hartile de imagini sunt parti din aceeasi imagine care este `` impartita '' mai multe zone , apoi functie de zona pe care se executa click , browserul poate afisea alta pagina.De exemplu , pe un site dedicat turismului putea avea pe pagina principala imagine care reprezinta harta tarii ( care definim zonele dupa conturul raioanelor ) ; cazul unui click pe zona Soroca se incarca pagina care descrie diverse obiective turistice din raionul Soroca , iar un click pe alta zona de raion ar duce la alta pagina care descrie obiectivele turistice din acel raion .


O harta de imagini ar putea fi folosita si pentru navigarea cadrul unui site : daca avem mai multe butoane de navigare grupate , se poate folosi imagine care reprezinta toate acele butoane - mai multe imagini se incarca mai incet decat imagine cu dimensiunea egala cu suma celorlalte ( kb ) deoarece comunicarea cu serverul ( cand se cere imaginea ) se face singura data.Pana aici prezentat numai avantaje ; dezavantajul major este ca un vizitator care browserul setat sa nu incarce imagini pentru naviga mai repede nu va vedea imaginea si nu va intelege mai nimic ( putem totusi folosi marcajul `` alt '' de specificare textului alternativ pentru imagini ) .Totusi acest lucru este foarte rar.Crearea hartii de imagini Pentru formarea unei harti de imagini , se adauga interiorul tag-ului `` < img > '' atributul usemap carui valoare reprezinta numele hartii , apoi se incepe formarea hartii prin elementul : < map name= '' nume_harta '' > < /map > - unde pt . `` nume_harta '' atributului `` name '' se foloseste acelasi cuvant adaugat la `` usemap '' - cadrul acestuia se adauga elemente < area atribute > - acestea definesc zonele hartii imaginii si forma acestora ( prin valorile atributelor ) , - numarul de elemente `` AREA '' reprezinta numarul de suprafete ( cu link-uri specifice ) care este `` impartita '' imaginea .


In urmatorul exemplu puteti vedea forma generala creari unei `` harti de imagini '' ( cu 2 cadre ) , URL poate fi orice adresa de site sau pagina site-ului curent : In tabelul de mai jos puteti vedea atributele care se folosesc si descrierea acestora : Instructiune Atribute Descriere < img atribute > - marcaj de includere imaginilor ismap specifica faptul ca este harta de imagine pe server ( se foloseste mai rar ; de obicei folosim harti de imagine la client ) usemap= '' nume_harta '' specifica harta de imagine la client lowscr = `` url '' imaginea de rezolutie scazuta care se incarca prima ( doar pentru Netscape ) < map atribute > < / map > - specifica regiunile unei harti de imagine la client name = `` nume_harta '' numele hartii de imagine ( corespunzator atributului USEMAP al marcajului < IMG > ) < area atribute > - defineste regiune unei harti de imagine shape = `` forma '' forma regiunii : rect sau rectangle ( dreptunghi ) , circle sau circ ( cerc ) , point ( punct ) , poly sau polygon ( poligon ) coords = `` coordonate '' coordonatele unei regiuni ( pixeli ) ; se calculeaza functie de coltul din stanga sus al imaginii ( care coordonatele ( 0 , 0 ) , adica x = 0 , = 0 ) ; variaza functie de SHAPE = forma regiunii : - pentru rect ( dreptunghi ) se dau coordonatele celor 4 colturi sau celor din stg .


sus si dr. jos ale regiunii - pentru circ ( cerc ) se dau coordonatele centrului cercului si raza - pentru point ( punct ) se dau coordonatele punctului - pentru poly ( poligon ) se dau coordonatele colturilor poligonului href = `` =url= '' URL - ul asociat regiunii specificate din cadrul imaginii ; cazul unui clic pe acea regiune se incarca pagina specificata prin URL alt = `` text '' textul asociat regiunii specificate din cadrul imaginii ; apare plasand mouse-ul deasupra regiunii respective sau celor cu browserul setat sa nu incarce imagini Iata un exemplu practic , avem imaginea de mai jos.In aceasta imagine avem trei zone distincte : dreptunghi , cerc si romb ( poligon ) ; pe care , prin codurile HTML de creare hartii de imagini , le-am definit sa fie tratate ca zone diferite , separate , si cand dam click pe ele , fiecare deschide cate pagina diferita ( sugerata de numele din zona respectiva ) .Observati ca mouse-ul isi schimba forma numai cand este deasupra zonelor care au fost definite ca sa fie suprafete hartii de imagini .


Aceasta definire nu este facuta prin desen , ci prin coordonatele folosite atributul `` coords '' , coordonate care au fost alese pentru se potrivi cu desenul.Reperul cel mai important este lungimea pixeli din coltul stanga-sus pana punctele care formeaza zona dorita.Codul HTML pentru acest exemplu este urmatorul ( studiati cu atentie atributele folosite si coordonatele scrise ; revizuiti si tabelul de mai sus ) : 10.Documentarea unei pagini Web Meta-informațiile sunt informațiile despre „ modul de organizare informațiilor ” .în cazul unei pagini Web meta-informațiile vor furniza date despre modul în care fost creată această pagină.Meta-informațiile nu sunt vizibile într-o pagină Web.Ele sunt conținute în fișierul sursă „ .html ” și sunt utilizate de serverele Web aflate în INTERNET , specializate în stocarea de „ informații despre informațiile ” stocate pe diferite site-uri.Meta-informațiile sunt culese de către aplicațiile speciale ale motoarelor de căutare numite spiders sau robots.Serverele specializate în stocarea și indexarea de meta-informații oferă utilizatorilor motoare de căutare puternice care permit regăsirea informațiilor ( adreselor la care aceste informații există ) .


Câteva exemple în acest sens sunt : www.google.com , www.yahoo.com , www.altavista.com , www.excite.com , www.lycos.com etc.Meta-informațiile adică informațiile despre informațiile conținute într-o pagină Web se introduc cu ajutorul tag-ului < meta > plasat în interiorul blocului < head > … < head > .Acest tag se utilizează cel mai frecvent impreună cu trei atribute : name ; http-equiv ; content.Cele trei atribute se folosesc în perechi `` name content '' sau `` http-equiv content '' .Descrierea unei pagini Web Pentru face cunoscut motoarelor de căutare din Internet scopul pentru care fost creată pagină Web poate fi inserat un element < meta > având atributele : name - setat la valoarea description ; - setat la valoarea description ; content - setat la un șir de caractere ce conține descriere generală paginii.Iată în continuare un exemplu de utilizare : Cuvintele cheie pentru pagină Web Cuvintele cheie oferă altă metodă de descriere informațiilor conținute de pagină Web.Cuvintele cheie trebuie alese cu atenție pentru ca informația indexată pe baza lor de către spiders , să poată fi regăsită corect în bazele de date ale mooarelor de căutare .


Pentru preciza cuvintele cheie ale paginii Web se utilizează atributele : name - setat la valoarea keywords ; - setat la valoarea keywords ; content - care va primi ca valoare lista cuvintelor cheie separate prin `` , '' .Iată un exemplu de utilizare : < meta name= '' keywords '' content= '' Centrul de Excelență în Informatică , Informatica , Chișinău , Moldova '' > Drepturile de autor Atributul name poate fi utilizat pentru furniza informații legate de autorul paginii și despre Copyright ( drepturile de autor ) .Exemplul următor ilustrază aceste lucruri : < meta name= '' author '' content= '' web Nadejda '' > < meta name= '' copyright '' content= '' ceiti.md '' > Persoana de contact Pentru putea furniza informații despre persoana care administrează site-ul , se utilizează atributul http-equiv.În acest caz valoarea atributului content va conține adresă e-mail eventual urmată în paranteze rotunde de un nume complet al persoanei.Exemplu : < meta http-equiv= '' '' content= '' [ email protected ] ( web Nadejda ) '' > < meta http-equiv= '' reply-to '' content== '' [ email protected ] ( Nadejda web ) '' > Setul de caractere utilizat Setul de caractere se stabilește prin intermediul atributului charset .


În mod implicit setul de caractere al unei pagini Web este western.Opțional acest set de caractere poate fi stabilit prin următoarea exprimare : < meta http-equiv= '' content-type '' content= '' text/html ; charset=ISO-8859-1 '' > Pentru se putea utiliza diacriticele limbii române trebuie ales setul de caractere Sud-Est European : < meta http-equiv= '' content-type '' content= '' text/html ; charset=ISO-8859-2 '' > Reâncărcarea automată unei pagini Web O utilizare interesantă atributului http-equiv este aceea de seta reincărcarea automată în fereastra browser-ului aceleiași pagini ( de exemplul pagina cu evoluția cursurilor la bursă ) sau unei pagini noi.În acest fel se obțin facilități dinamice pentru un Website.Pentru reincărca aceeași pagină la un interval precizat de secunde se utilizează atributul http-equiv setat la valoarea refresh iar atributul content setat la valoarea numărului de secunde după care se dorește ca pagina să fie reactualizată.Exemplul 1.Aceeași pagină va fi reâncărcată după 5 secunde : < meta http-equiv= '' refresh '' content= '' 5 '' > Exemplul 2 .


O altă pagină ( cuprins.html ) va fi reâncărcată după 9 secunde : < meta http-equiv= '' refresh '' content= '' 9 ; url='cuprins.html ' '' > Limba utilizată în pagină Informaţia legată de limba utilizată în pagina web este furnizată de atributul http-equiv configurat la valoarea keywords împreună cu atributul lang Exemplul 1.Pagina va furniza informația că limba utilizată este Engleza : < meta name= '' keywords '' lang= '' en-us '' content= '' university , Chisinau , Moldova , prestige , teacher , student '' > Exemplul 2.Pagina va furniza informația că limba utilizată este Româna : < meta name= '' keywords '' lang= '' ro '' content= '' universitate , Chișinău , prestigiu , Romania , profesor , student '' > Comentariile Comentariile sunt blocuri de text utile care prezintă informații de proiectare utile despre modul în care fost scris un fișier sursă „ .html ” .Comentariile sunt ignorate de către browser la incarcarea paginii.Pentru insera un bloc de comentarii se utilizează sintaxa : < ! -- Comentarii … -- > Blocul de comentarii poate fi plasat oriunde este necesar în cadrul documentului „ .html ” și se poate extinde pe mai multe rânduri ; 11 .


Operarea cu formulare.Marcaje utilizate.Un formular este un ansamblu de zone active alcatuit din butoane , casete de selecție , câmpuri de editare etc.Formularele va asigura construirea unori pagini Web care permit utilizatorilor să introducă efectiv informații și să le transmită serverului.Formularele pot varia de la simplă casetă de text , pentru introducerea unui șir de caractere pe post de cheie de cautare - element caracteristic tuturor motoarelor de căutare din Web - până la structură complexă , cu multiple secțiuni , care oferă facilități puternice de transmisie datelor.O sesiune cu pagină web ce conține un formular cuprinde următoarele etape : - Utilizatorul completează formularul și il expediează unui server ; - O aplicație dedicată de pe server analizează formularul completat și ( dacă este necesar ) stochează datele într-o bază de date ; - Dacă este necesar serverul expediează un raspuns utilizatorului.Un formular este definit intr-un bloc delimitat de etichetele corespondente < form > şi < /form > .


Atribute esențiale ale elementului < form > Există două atribute esențiale ale elementului < form > : 1.Atributul action precizează ce se va intampla cu datele formularului odată ce acestea ajung la destinație.De regulă , valoarea atributului action este adresa URL unui script aflat pe un srver WWW care primește datele formularului , efectuează prelucrare lor și expediează către utilizator un răspuns. < form action= '' http : //www.yahoo.com/cgi-bin/nume_fis.cgi '' > .Script-urile pot fi scrise în limbajele Perl , C , PHP , Unix shell.2.Atributul method precizează metoda utilizată de browser pentru expedierea datelor formularului.Sunt posibile următoarele valori : get ( valoarea implicită ) .în acest caz , datele din formular sunt adăugate la adresa URL precizată de atributul action ; - nu sunt permise cantități mari de date ( maxim 1 Kb ) ; - intre adresa URL și date este inserat un `` ? `` .Datele sunt adăugate conform sintaxei : nume_camp = valoare_camp.Între diferite seturi de date este introdus un `` & '' .Exemplu : `` http : //www.yahoo.com/cgi-bin/nume_fis.cgi ? nume1 = valoare1 & nume2 = valoare2 '' ; post în acest caz datele sunt expediate separat .


Sunt permise cantități mari de date ( ordinul MB ) Pentru ca un formular să fie funcțional , trebuie precizat ce se va intâmpla cu el după completarea și expediere.Cel mai simplu mod de utilizare unui formular este expedierea acestuia prin poșta electronică ( e-mail ) .Pentru aceasta se folosește un atribut al etichetei < form > : și anume action care primește ca valoare `` mailto : `` concatenat cu adresă validă de e-mail către care se va expedia formularul completat.Un formular cu un câmp de editare și un buton de expediere Majoritatea elementelor unui formular sunt definite cu ajutorul etichetei < input > .Pentru preciza tipul elementului se folosește atributul type al etichetei < input > .Pentru un câmp de editare , acest atribut primeste valoarea `` text '' .Alte atribute pentru un element < input > sunt : name - permite atașarea unui nume fiecărui element al formularului ; - permite atașarea unui nume fiecărui element al formularului ; value - care permite atribuirea unei valori inițiale unui element al formularului .


Un buton de expediere al unui formular se introduce cu ajutorul etichetei < input > , în care atributul type este configurat la valoarea `` submit '' .Acest element poate primi un nume prin atributul name.Pe buton apare scris `` Submit Query '' sau valoarea atributului value , dacă această valoare fost stabilită.Pentru elementul < input > de tipul câmp de editare ( type = `` text '' ) , alte doua atribute pot fi utile : size - specifică lățimea câmpului de editare ce depășește această lățâme , atunci se execută automat derulare acestui câmp ; - specifică lățimea câmpului de editare ce depășește această lățâme , atunci se execută automat derulare acestui câmp ; maxlength - specifică numărul maxim de caractere pe care le poate primi un câmp de editare , caracterele tastate peste numărul maxim sunt ignorate.Observații : - dacă atributul type lipsește intr-un element < input > , atunci câmpul respectiv este considerat în mod prestabilit ca fiind de tip `` text '' ; - formularele cu un singur câmp ( de tip text ) nu au nevoie de un buton de expediere , datele sunt expediate automat dupa completarea și apăsarea tastei ENTER .


Butonul Reset Dacă un element de tip < input > atributul type configurat la valoarea `` reset '' , atunci în formular se introduce un buton pe care scrie `` Reset '' .La apăsarea acestui buton , toate elementele din formular primesc valorile prestabilite ( definită odata cu formularul ) , chiar dacă aceste valori au fost modificate de utilizator.Un buton Reset poate primi un nume cu ajutorul atributului name și valoare printr-un atribut value.Un asemenea buton afișează textul `` Reset '' dacă atributul value lipsește , respectiv valoarea acestui atribut în caz contar.Câmp de editare de tip `` password '' Dacă se utilizează eticheta < input > având atributul type configurat la valoarea `` password '' , atunci în formular se introduce un element asemănător cu un câmp de editare obișnuit introdus prin type= '' text '' .Toate atributele unui câmp de editare rămân valabile.Singura deosebire constă în faptul că acest câmp de editare nu afișează caracterele clar , ci numai caractere * , care ascund de privirile altui utilizator aflat în apropiere valoarea introdusă intr-un asemenea câmp .


La expedierea formularului insă , valoarea tastată intr-un câmp de tip `` password '' se transmite clar.Butoane radio Butoanele radio permit alegerea , la un moment dat , unei singure variante din mai multe posibile.Butoanele radio se introduc prin eticheta < input > cu atributul type având valoarea `` radio '' .La expedierea formularului se va transmite una dintre perechile `` sex=b '' sau `` sex=f '' , în funcție de alegerea făcută de utilizator.Casete de validare O casetă de validare ( checkbox ) permite selectarea sau deselctarea unei opțiuni.Pentru inserarea unei casete de validare se utilizează eticheta < input > cu atributul type configurat la valoarea `` checkbox '' .Observații : - fiecare casetă poate avea un nume definit prin atributul name.- fiecare casetă poate avea valoarea prestabilită selectat definită prin atributul checked.Casete de fișiere Într-o pereche `` name = value '' unui formular se poate folosi intregul conținut al unui fișier pe post de valoare.Pentru aceasta se inserează un element < input > intr-un formular , cu atributul type având valoarea `` file '' ( fișier ) .


Atributele pentru un element de tip casetă de fișiere : name - permite atașarea unui nume ; - permite atașarea unui nume ; value - primește ca valoare adresa URL fișierului care va fi expediat dată cu formularul.Această valoare poate fi atribuită direct atributului value , sau poate fi selectată prin intermediul unei casete de tip File Upload sau Choose File care apare la apăsarea butonului Browse ... din formular ; - primește ca valoare adresa URL fișierului care va fi expediat dată cu formularul.Această valoare poate fi atribuită direct atributului , sau poate fi selectată prin intermediul unei casete de tip sau care apare la apăsarea butonului din formular ; enctype - precizează metoda utilizată la criptarea fișierului de expediat.Valoarea acestui atribut este `` multipart/form-data '' .Liste de selecție O listă de selecție permite utilizatorului să aleagă unul sau mai multe elemente dintr-o listă finită.Lista de selecție este inclusă în formular cu ajutorul etichetelor corespondente < select > și < /select > .


O listă de selecție poate avea următoarele atribute : name - atașează listei un nume ( utilizat în perechile `` name=value '' expediat serverului ) ; - atașează listei un nume ( utilizat în perechile expediat serverului ) ; size - care precizează ( printr-un număr intreg pozitiv , valoarea prestabilită fiind 1 ) câte elemente din listă sunt vizibile la un moment dat pe ecran ( celelalte devenind vizibile prin acționarea barei de derulare atașate automat listei ) .Elementele unei liste de selecție sunt incluse în lista cu ajutorul etichetei < option > .Două atribute ale etichetei < option > se dovedesc utile : value - primește ca valore un text care va fi expediat server-ului în perechea `` name=value '' , dacă acest atribut lipsește , atunci către server va fi expediat textul ce urmează după < option > ; - primește ca valore un text care va fi expediat server-ului în perechea , dacă acest atribut lipsește , atunci către server va fi expediat textul ce urmează după ; selected ( fara alte valori ) - permite selectarea prestabilită unui element al listei .


Listă de selecție cu selecții multiple O listă de selecție ce permite selecții multiple se creează intocmai ca listă de selecție obisnuită.în plus , eticheta < select > un atribut multiple ( fară alte valori ) .Când formularul este expediat către server pentru fiecare element selectat al listei care este se inserează către pereche `` name=value '' unde name este numele listei.Câmpuri de editare multilinie intr-un formular câmpuri de editare multilinie pot fi incluse cu ajutorul etichetei < textarea > .Eticheta următoarele atribute : cols - specifică numărul de caractere afișate într-o linie ; - specifică numărul de caractere afișate într-o linie ; rows - specifică numărul de linii afișate simultan ; - specifică numărul de linii afișate simultan ; name - permite atașarea unui nume câmpului de editare multilinie ; - permite atașarea unui nume câmpului de editare multilinie ; wrap - determină comportamentul câmpului de editare față de sfârșitul de linie.Acest atribut poate primi urmatoarele valori : `` '' - intreruperea cuvintelor se produce la marginea dreaptă editorului , când dorește utilizatorul .


Caracterul de sfârșit de linie este inclus în textul transmis serverului data cu formularul ; `` hard '' - intreruperea cuvintelor se produce la marginea dreaptă editorului.Caracterul de sfârșit de linie este inclus în textul transmis serverului dată cu formularul ; `` soft '' - intreruperea cuvintelor se produce la marginea dreaptă editorului.Nu se include caracterul de sfârșit de linie în textul transmis serverului dată cu formularul.- determină comportamentul câmpului de editare față de sfârșitul de linie.Acest atribut poate primi urmatoarele valori : Un formular complex În exemplul următor este prezentat un formular conținând elemente prezentate anterior.Câmpurile formularului sunt incluse în celulele unui tabel pentru obține aliniere dorită.Butoane Într-un formular pot fi afișate butoane.Când utilizatorul apasă un buton , se lansează în execuție funcție de tratare acestui eveniment.Limbajul HTML nu permite scrierea unor astfel de funcții ( acest lucru este posibil dacă se utilizează limbajele Javascript sau Java ) .


Pentru insera un buton intr-un formular , se utilizează eticheta < input > având atributul type configurat la valoarea `` button '' .Alte două atribute ale elementului < input > sunt : name - permite atașarea unui nume butonului ; - permite atașarea unui nume butonului ; value -primește ca valoare textul ce va fi afișat pe buton.Un buton pentru lansarea în execuție unei acțiuni poate fi introdus intr-un formular prin elementul < input > având atributul type configurat la valoarea `` button '' , așa cum s-a văzut mai inainte.Există doua modalitate de introduce într-o pagina Web un buton , și anume prin intermediul blocului < button > ... < /button > .Un astfel de buton poate fi inserat intr-un formular , în acest caz declanșând acțiuni legate de acel formular , sau poate fi introdus oriunde în pagină pentru inițierea unor acțiuni independente de formulare.Atributele posibile ale elementului `` button '' sunt : name - acordă elementului un nume ; - acordă elementului un nume ; value - precizează textul care va fi afișat pe buton ; - precizează textul care va fi afișat pe buton ; type - precizează acțiunea ce se va executa la apăsarea butonului dacă acesta este inclus într-un formular .


Valorile posibile pentru acest atribut sunt : `` button/submit/reset '' .În corpul blocului < button > ... < /button > se poate afla un text sau un marcaj de inserare unei imagini.Observații finale : - elementul < form > poate avea un atribut target , care primește ca valoare numele unei ferestre browserului în care va fi incărcat răspunsul trimis serverului WWW la expedierea unui formular.- toate elementele cuprinse intr-un formular pot avea un atribut disabled care permite dezactivarea respectivului element.- toate elementele de tip text cuprinse într-un formular pot avea un atribut readonly care interzice modificarea conținutului acestor elemente.12.Ferestre în HTML.Comenzi de construire ferestrelor ( cadrelor ) .Ferestrele sau cadrele ne permit să definim în fereastra browser-ului subferstre în care să fie incărcate documente HTML diferite.Ferestrele sunt definite intr-un fișier HTML special , în care blocul < body > ... < /body > este inlocuit de blocul < frameset > ... < /frameset > .în interiorul acestui bloc , fiecare cadru este introdus prin eticheta < frame > .


Un atribut obligatoriu al etichetei < frame > este src , care primește ca valoare adresa URL documentului HTML care va fi incărcat în acel frame.Definirea cadrelor se face prin impărțirea ferestrelor ( şi subferestrelor ) în linii și coloane : impărțirea unei ferestre intr-un număr de subferestre de tip coloană se face cu ajutorul atributului cols al etichetei < frameset > ce descrie acea fereastră ; impărțirae unei ferestre intr-un număr de subferestre de tip linie se face cu ajutorul atributului rows al etichetei < frameset > ce descrie acea fereastră.Valoare atributelor cols și rows este listă de elmente separate prin virgulă , care descriu modul în care se face impărțirea.Elementele listei pot fi : un număr intreg de pixeli ; procente din dimensiunea ferestrei ( număr intre 1 și 99 terminat cu % ) ; n * care inseamna n parți din spațiul rămas ; Exemplu 1 : cols= '' 200 , * ,50 % , * '' inseamnă impărțire în 4 subferestre , dintre care prima 200 pixeli , treia ocupă jumătate din spațiul total disponibil , iar doua și patra ocupă în mod egal restul de spațiu rămas disponibil .


Exemplu 2 : cols= '' 200,1 * ,50 % ,2 * '' inseamnă impărțire în 4 subferestre , dintre care prima 200 pixeli , treia ocupă jumătate din spațiul total disponibil iar doua și patra ocupă în mod egal restul din spațiul rămas disponibil , care se imparte în trei părți egale , doua fereastră ocupând parte , iar patra ocupând 2 părți.Observații : - Dacă mai multe elemente din listă sunt configurate cu * , atunci spațiul disponibil rămas pentru ele se va imparți în mod egal.- O subfereastră poate fi un cadru ( folosind < frame > ) în care se va incarcă un document HTML sau poate fi impărțită la rândul ei în alte subfereste ( folosind < frameset > ) .În exemplul următor este creată pagina Web cu trei cadre orizontale.Pentru al doilea cadru valoarea atributului src este adresa URL unei imagini.În exemplul următor este creată matrice de 4 cadre ( 2 x 2 ) .Pentru realiza acest lucru , se folosesc simultan cele două atribute cols și rows.În exemplul următor este creată pagină Web cu trei cadre mixte .


Pentru crea se procedează din aproape în aproape.Mai intâi , pagina este impărțită în două subferestre de tip coloană , după care doua subfereastră este impărțită în două subferestre de tip linie.Culori pentru chenarele cadrelor și dimensionarea chenarului unui cadru Pentru stabili culoarea chenarului unui cadru se utilizează atributul bordercolor.Acest atribut primește ca valoare un nume de culoare sau culoare definită în conformitate cu modelul de culoare RGB.Atributul bordercolor poate fi atașat atât etichetei < frameset > pentru stabili culoarea tuturor chenarelor cadrelor incluse , cât și etichetei < frame > pentru stabili culoarea chenarului pentru un cadru individual.Atributul border al etichetei < frameset > permite configurarea lățimii chenarelor tuturor cadrelor la un număr dorit de pixeli.Valoarea prestabilită atributului border este de 5 pixeli.O valoare de 0 pixeli va defini un cadru fără chenar.Pentru obține cadre fără chenar se utilizează border= '' 0 '' .În mod prestabilit , chenarul unui cadru este afișat și aspect tridimensional .


Afișarea chenarului unui cadru poate fi dezactivat dacă se utilizează atributul frameborder cu valoare `` '' .Acest atribut poate fi atașat atât etichetei < frameset > ( dezactivarea fiind valabilă pentru toate cadrele incluse ) cât și etichetei < frame > ( dezactivarea fiind valabilă numai pentru un singur cadru ) .Valorile posibile ale atributului frameborder sunt : yes - echivalent cu 1 ; - echivalent cu 0 ; Bare de defilare Atributul scrolling al etichetei < frame > este utilizat pentru adaugă unui cadru bară de derulare care permite navigarea în interiorul documentului afișat în interiorul cadrului.Valorile posibile sunt : yes - barele de derulare sunt adăugate intotdeauna ; - barele de derulare nu sunt utilizabile ; auto - barele de derulare sunt vizibile atunci când este necesar.Atributul noresize al etichetei < frame > ( fără nici valoare suplimentara ) dacă este prezent , inhibă posibilitatea prestabilită utilizatorului de redimensiona cadrul cu ajutorul mouse-ului.Poziționarea documentului intr-un cadru Atributele marginheight și marginwidth ale etichetei < frame > permit stabilirea distanței în pixeli dintre conținutul unui cadru și marginile verticale , respectiv orizontale ale cadrului .


Valori posibile : număr de pixeli ; procent din lățimea , respectiv din inălțimea cadrului ; Există browsere care nu suportă cadre pentru aceasta se utilizează în interiorul blocului < frameset > eticheta < noframes > .Dacă programul de navigare știe să interpreteze cadre , va ignora ce se găsește în această porțiune , iar dacă nu , materialul cuprins în zona < noframes > ... < /noframes > va fi singurul care va fi ințeles și afișat.De precizat este faptul că între < noframes > ... < /noframes > se pot introduce orice alte tag-uri HTML ( inclusiv imagini , hiperlink-uri , tabele ) .Cadre interne Un cadru intern este specificat prin intermediul blocului < iframe > ... < /iframe > .Un cadru intern se inserează într-o pagina Web în mod asemănător cu imagine sau în modul în care se specifică marcajul < frame > , așa cum rezultă din următorul exemplu : < iframe src= '' pagina1.html '' height=40 % width=50 % > < /iframe > În acest caz , specificat că doresc fereastră de cadru intern care 40 % din inălțimea și 50 % din lățimea paginii curente .


Atributele acceptate de eticheta < iframe > sunt în parte preluate de la etichetele < frame > şi < frameset > , cum ar fi : src , frameborder , marginheight ,


Link-uri și butoane Deși la prima vedere pare un subiect simplu , sunt totuși multe de știut despre link-uri și butoane în HTML.În acest articol vom discuta despre markup , atribute și cele mai bune practici.Totodată , vom trata împreună cele două concepte pentru că de multe ori se folosesc link-uri în loc de butoane și invers. # < > element Elementul < > denumit și ancoră sau link este unul din cele mai uzuale elemente folosite pentru construirea paginilor web.Dacă vrem să ne mutam la altă pagină sau la altă zonă în cadrul aceleiași pagini , atunci vom folosi acest element.Pentru specifica destinația link-ului vom folosi atributul href . # Exemple unde folosim tag-ul # Cele mai uzuale < href= '' https : //frontend.ro/ '' > Frontend.ro < /a > Copy În cazul acesta , spunem că este un link către un URL absolut - adică un URL care conține întreaga adresă unei pagini.Acest tip de URL este deseori întâlnit atunci când un website face legătura către un alt website.Putem avea și URL-uri relative , căror destinție finală se calculează în funcție de pagina pe cară ne aflăm .


În exemplul de mai jos avem același link atât în about.html cât și în home.html : < href= '' info.html '' > Go info page < /a > Copy Totuși , ajungem la destinații diferite în funcție de pagina pe care suntem.Loading editor ... Foarte utile sunt și link-urile care duc către secțiune ale aceleiași pagini sau așa numitele jump links. < href= '' # comments '' > Sari la secțiunea de comentarii < /a > < h2 id= '' comments '' > Comentarii < /h2 > < ! -- ... -- > Copy Observați atributul id.Aceasta este modalitatea prin care facem legătura între link și secțiunea paginii la care vrem să ajungem.Deși nu ajuns la partea de CSS , merită menționat că jump links pot să beneficieze de smooth scrolling pentru ca utilizatorii să aibă experiență mai plăcută : Redarea comportamentului de smooth scrolling Demo complet # Link-uri către email-uri Sunt situații în care vrem să oferim unui utilizator posibilitatea de deschide email-ul precompletat către adresă.În cazul acesta ne vom folosi de mailto : < href= '' mailto : hello @ frontend.ro '' > Trimite email la Frontend.ro < /a > Copy Apasă pe linkul alăturat și ți se va deschide clientul de email , precompletat cu adresa noastră 👉 Trimite email la Frontend.ro .


Opțiunea mailto pentru ușura trimiterea de email-uri # Link-uri către numere de telefon Mai mult , dacă vrem să arătăm în pagină numere de telefon e recomandat să folosim link-uri , pentru ne deschide direct aplicația prin care sunăm : < href= '' tel : +49.157.0156 '' > +49 157 0156 < /a > < href= '' tel : +1 ( 555 ) 5309 '' > ( 555 ) 5309 < /a > Copy Apasă pe unul din numerele de mai jos pentru vedea cum sunt precompletate pe telefon ( poți să dai click fără griji , nu le vei apela dacă faci asta ) +49 157 0156 ( 555 ) 5309 Link-uri către numere de telefon # Link-uri de download Împreuna cu atributul download putem instrui browser-ul să downloadeze fișierul din cadrul link-ului în loc să îl deschidă în pagina curentă : < href= '' https : //FrontEnd.ro/logo.png '' download > Download logo < /a > Copy Apasă pe linkul de alături pentru downlada logo-ul nostru 👉 Downloadează logo-ul nostru Acum că ne-am familiarizat cu situații din practică unde putem folosi link-uri , ne-am obișnuit puțin cu markup-ul și cu câteva dintre atributele ce pot însoți elementul , putem să vorbim de câteva bune practici pe care să le avem în vedere .


# Atributul target= ” _blank ” În afară de atributele prezentate , un alt atribut des folosit este target , care ne indică cum să deschidem link-ul din href.Ca și developeri cel mai des ne vom întâlni cu situația de folosi target= '' _blank '' ( link-ul va fi deschis într-o fereastră sau un tab nou ) .Când folosim valoarea _blank , e recomandat să adăugăm un nou atribut pentru securitate și anume : rel= ” noopener noreferrer ” . < href= '' http : //frontend.ro '' target= '' _blank '' rel= '' noopener noreferrer '' > Link-ul se deschide într-un nou tab < /a > Copy Apasă pe următorul link pentru a-l deschide într-un nou tab 👉 Link-ul se deschide într-un nou tab # Întrebări BONUS În continuare vom raspunde la câteva întrebări pe care noi ca și developeri ni le putem adresa pe măsură ce codăm și ne întâlnim cu diverse situații : Putem folosi doar un icon în interiorul unui link ? Din păcate un simplu icon nu ne-ar oferi suficientă informație contextuală despre link , deci nu ar fi chiar recomandat.Dacă totuși suntem nevoiți să folosim un astfel de icon , bună practică ar fi să adăugăm în link niște text ascuns vizual , care va fi totuși citit de screen readers : < href= '' https : //fontawesome.com/ '' > < svg width= '' 24 '' height= '' 24 '' viewBox= '' 0 0 1024 1024 '' > < g > < path d= '' M384 928c0 53.019-42.981 96-96 96s-96-42.981-96-96c0-53.019 42.981-96 96-96s96 42.981 96 96z '' / > < path d= '' M1024 928c0 53.019-42.981 96-96 96s-96-42.981-96-96c0-53.019 42.981-96 96-96s96 42.981 96 96z '' / > < path d= '' M1024 512v-384h-768c0-35.346-28.654-64-64-64h-192v64h128l48.074 412.054c-29.294 23.458-48.074 59.5-48.074 99.946 0 70.696 57.308 128 128 128h768v-64h-768c-35.346 0-64-28.654-64-64 0-0.218 0.014-0.436 0.016-0.656l831.984-127.344z '' / > < /g > < /svg > // Se comporta ca un label ce e ascuns < span style= '' position : absolute ; opacity : 0 '' > Coș de cumpărături < /span > < /a > Copy Spre exemplu , link-ul alăturat conține doar un icon pentru un coș de cumpărături , dar e în același timp accesibil pentru cei ce folosesc screen readere 👉 : Coș de cumpărături Atributul style este folosit pentru adăuga reguli CSS elementelor .


Încă nu ajuns la acel capitol deci e ok dacă nu știi cum să-l folosești.Totuși , te rugăm să-l păstrezi în exemplu , pentu funcționa cum ne așteptăm.Putem folosi imagine în interiorul unui link ? Daaa.Vom avea nevoie de multe ori să facem asta în proiectele noastre. < href= '' https : //FrontEnd.ro '' > < img src= '' https : //FrontEnd.ro/images/logo.png '' alt= '' Frontend.ro LOGO . `` height= '' 48 '' / > < /a > Copy Alături avem imagine într-un link.Dacă dăm click pe ea , ne va duce pa pagina principală ( home page ) 👉 # < button > element Elementul html < button > este folosit atunci când vrem să facem acțiune ( exemple : arată/ascunde un meniu , play sau pause la un video , trimite un comentariu , etc ) < button type= '' button '' > Open menu < /button > Copy Spre deosebire de link-uri , butoanele NU schimbă pagina.Totuși dacă avem un formular cu un buton de login , dăm click pe el , așteptăm , apoi suntem direcționați către nouă pagină , putem spune că acțiunea declanșată de buton schimbat pagina.În cazul acesta e ok : ) # Atributul type Cele 2 tipuri de butoane pe care le vom folosi cel mai des în aplicațiile noastre sunt : type= '' button '' type= '' submit '' : ( utilizate în cadrul formularelor - vom discuta mai multe în momentul în care vom ajunge la această lecție ) O bună practică este să specificăm mereu tipul acestora .


Pe lîngă submit și button , type mai pot avea și valoarea reset.Uite un exemplu care le include pe toate 3 : < form action= '' / '' method= '' POST '' > < input type= '' text '' name= '' name '' id= '' name '' style= '' padding : 0.7em ; border-radius : 5px ; `` / > < ! -- Dacă vrem să fie mai explicit ... -- > < button type= '' submit '' style= '' padding : .5em ; border : none ; color : # fff ; font-size : 1.2em ; border-radius : 5px ; background : # 58af58 '' > Submit < /button > < ! -- ... sau să resetăm inputurile la valoarea lor inițială ( tinde să enerveze userii ) -- > < button type= '' reset '' style= '' padding : .5em ; border : none ; color : # fff ; font-size : 1.2em ; border-radius : 5px ; background : # 77838b '' > Reset < /button > < ! -- Acesta împiedică ca acțiunea de submit să aibă loc , ceea ce poate fi util uneori în cadrul unui form -- > < button type= '' button '' style= '' padding : .5em ; border : none ; color : # fff ; font-size : 1.2em ; border-radius : 5px ; background : # 2980b9 '' > Non-submitting button < /button > < /form > Copy Tipuri de butoane Demo complet # Atributul disabled Acest atribut boolean împiedică interactivitatea cu butonul : nu poate fi apăsat sau focusat .


Cel mai comun pattern este în cazul autentificării pe un site : completăm formularul apăsăm butonul de login butonul devinde disabled cât timp se trimit datele la server și se așteaptă un răspuns ( pentru preveni cazul în care utilizatorul încearcă din nou în timp ce autentificarea e înca în proges ) dacă logarea eșuează , putem afișa un mesaj informativ în care să explicăm de ce nu putut avea loc și să facem enabled la buton abia la final , pentru reîncerca.Validare form cu button disabled


Ancore si legaturi Asa cum probabil ai observat , puterea documentelor HTML rezida modul care se realizeaza legaturile intre ele.In cele ce urmeaza sa prezint modul care se realizeaza astfel de legaturi.O legatura dintre doua documente HTML se numeste hiperlegatura ( termenul vine de la legatura intre documente hipertext ) .Uneori se foloseste direct termenul de legatura ( acest lucru l-am facut si eu ) , termen ce se refera strict la hiperlegaturi.In HTML definirea unei hiperlegaturi se face utilizand elementul A ( Anchor = Ancora ) .In functie de atributul utilizat , ancora poate defini legatura catre un alt document HTML sau poate defini un anumit loc din cadrul unui document HTML , loc care dorim sa puncteze legatura.Inainte de vedea ce inseamna fiecare lucru parte , mai jos sunt prezentate cateva dintre atributele unei ancore ( elementul A ) : Atribut Semnificatie Valoare HREF adresa URL resursei la care se face legatura numele acesteia URL NAME defineste ancora sir de caractere TARGET indica cadrul care va fi afisat continutul unei legaturi _blank | _self | _top | _parent | sau un nume dat de realizator TITLE ofera descriere legaturii text CHARESET indica modul care sunt codificate caracterele fisierul la care se face referire ISO-8859-1 , ISO-8859-2 , etc ACCESSKEY defineste tasta la carei apasare se actioneaza legatura .


Nu este suportat de toate browser-ele un caracter exprimat codarea UNICODE sau entitate SHAPE forma geometrica utilizata la definirea unei harti imagine pe partea de client rect | circle | poly | default COORDS coordonatele modelului geometric utilizat la definirea unei harti imagine pixeli onfocus , onblur , onmouseout , onmouseover , onclick , etc evenimente intrinseci.Intrucat valoarea acestor atribute nu poate fi decat un script , ele vor fi prezentate amanuntit tutorialul JavaSCript.scripturi Observatie : hiperlegaturile nu sunt utilizate doar pentru lega pagini HTML.La fel de bine legatura poate puncta si catre fisiere non-HTML ( de ex.fisiere grafice , fisiere format Adobe Acrobat , etc ) .Spre sfarsitul lectiei abordat si aceasta problema Realizarea hiperlegaturilor Pentru nu complica lucrurile cu discutii aprofundate despre ce este si ce nu este un URL , preferat sa trec direct la prezentarea unui exemplu concret de realizare unei legaturi.Ceea ce este mai jos defineste legatura catre un motor de cautare romanesc : < A HREF='https : //www.gaseste.com/ ' > motor de cautare < /a > motor de cautare Asa cum se poate vedea , atunci cand ancora un atribut HREF ea va defini legatura catre un alt document HTML carui adresa ( URL ) este valoarea atributului HREF .


Partea vizibila legaturii , adica textul curins intre tag-urile < A > si < /A > , este diferentiata de restul textului sensul ca va avea alta culoare si , eventual , va fi subliniata.Intrucat , prin utilizarea CSS , se poate lucra foarte mult asupra formai de prezentare unei legaturi , nu se mai poate spune cu certitudine ca textul unei legaturi va fi subliniat.Aceasta regula ar trebui respectata intrucatva dar , lucrurile depind mare masura de gusturile realizatorului.In ceea ce priveste sintaxa folosita exemplul precedent , trebuie retinute doua aspecte : valoarea atributului HREF ( URL-ul ) trebuie incadrat ghilimele intrucit elementul A este de tip 'in linie ' , prezenta tag-ului de sfarsit este absolut necesara.In caz contrar , legatura s-ar putea sa cuprinda paragrafe intregi.Dupa prezentarea acestui exemplu practic , mai jos este redata forma generala unei legaturi : < A HREF='URL ' > textul legaturii < /a > unde : HREF - ( Hypertext REFerence = referinta hipertext ) drept valoare adresa URL .


Adresa URL este de forma : 'https : //numedomeniu' https : // - protocolul de transfer pentru documente HTML.Practic , aceasta expresie este prezenta toate adresele URL care fac trimitere catre alte documente HTML.Varianta actuala acestui protocol permite si transferul de fisiere non-HTML.numedomeniu - reprezinta adresa la care dorim sa puncteze legatura.Asa cum vei vedea , denumirea corecta pentru numedomeniu este DNS ( initialele de la Domain Name Space ) Observatie : Prezentarea notiunii de URL fost facuta lectia care trata lucrul cu imaginile HTML.Daca nu ai parcurs acesata lectie este cazul sa arunci privire asupra notiunii de URL.In ceea ce priveste adresele URL relative si absolute , principiul de realizare si de functionare este absolut identic cu cel prezentat exemplele ilustrate.Singura diferenta este ca loc de un fisier grafic putem avea un document HTML ( si nu numai ) .Atributul HREF poate avea drept valoare adresa absoluta sau adreasa relativa , functie de localizarea fizica fisierelor HTML dar si de preferintele realizatorului .


In exemplul prezentat la inceput se face referire la resursa externa ( sensul ca nu se afla pe acelasi site care se regaseste pagina HTML din care facut apelarea ) .In acest caz se spune ca legatura definita este legatura externa.La fel de bine pot exista legaturi interne dar si legaturi locale.In continuare vei vedea ce inseamna si ce situatii se utilizeaza astfel de legaturi.Legaturi interne Legaturiile interne sunt legaturi cadrul aceluiasi document HTML.Prin intermediul unor astfel de legaturi se faciliteaza navigarea documentele lungi care , absenta unor asfel de legaturi , ar necesita utilizarea intensiva barei de scroll ( bara de defilare din dreapta ferestrei ) .Un astfel de document ar putea fi lista de intrebari frecvente ( cunoscute si sub numele de FAQ ) privitoare la un anumit domeniu de activitate.Desigur , acesta este un exemplu clasic.In practica exista mult mai multe situatii care s-ar impune utilizarea legaturilor interne.De exemplu , chiar si lectiile din acest site s-ar preta foarte bine la aplicarea unor astfel de legaturi .


Pentru intelege legaturile interne , sa prezint un exemplu practic de realizare unei pagini cu intrebari frecvente.Pentru realiza astfel de lista , fiecare intrebare va fi definita drept legatura care va puncta catre raspunsul corespunzator.Pentru aceasta va trebui sa definim exact locul unde dorim sa puncteze legatura ( adica raspunsul intrebarii ) .Pentru realiza acest lucru se utilizeaza elementul A cu atributul NAME asa cum se vede mai jos : < A NAME='nume ' > raspuns intrebare < /A > unde valoarea atributului NAME este un nume sugestiv pentru realizatorul paginii.In practica astfel de constructie va arata ca mai jos : < OL > < LI > < A HREF= ' # raspuns1 ' > intrebarea 1 < /A > < LI > < A HREF= ' # raspuns2 ' > intrebarea 2 < /A > < LI > .. . . . . . . . . . . . . . . . < /OL > < OL > < LI > < A HREF='raspuns1 ' > text raspuns 1 < /A > < LI > < A HREF='raspuns2 ' > text raspuns 2 < /A > < LI > . . . . . . . . . . . . . . . . . . < /OL > Observatie : preferat sa utilizez lista ordonata.La fel de bine se puteau utiliza si alte elemente precum paragrafe , liste ordonate , etc .


De asemenea , pentru vedea la lucru exemplul precedent , exista varianta completa acestuia Primele doua constructii ( scrie cu albastru ) constituie legaturi interne si vor fi tratate ca atare de browser , sensul ca vor fi afisate diferit.Intrucat locul unde puncteaza legaturile se afla acelasi document HTML , pe post de adresa URL nu vom avea decat expresia alcatuita din semnul diez ( # ) urmat de numele atribuit ancorei unde dorim sa puncteze aceasta legatura.O astfel de adresa URL se mai numeste si adresa URL cu fragment , unde fragmentul este reprezentat de expresia # nume .De retinut ca atunci cand adresa URL puncteaza catre ancora cu atributul NAME , prezenta semnului diez ( # ) inaintea numelui ancorei este absolut obligatorie.Ultimele doua constructii ( cele care utilizat atributul NAME ) reprezinta locul unde se va face saltul atunci cand se face clic asupra intrebarilor care corespund acestor raspunsuri.In cazul care ancora este utilizata cu atributul NAME ( pentru defini un anumit loc dintr-un document HTML ) se mai spune ca elementul A defineste ancora ( sau ancora cu nume , sau ancora denumita ) .


Valoarea atributului NAME trebuie sa fie unica cadrul aceluiasi document dar pot exista si atribute cu aceeasi valoare , conditia fiind ca aceste valori care coincid sa nu se regaseasca acelasi document ( pagina ) .Observatie : situatia care elementul A se utilizeaza cu atributul HREF , se mai spune ca elementul A defineste legatura.Suna putin cam ciudat : ' ancora defineste ancora ' si ' ancora defineste legatura'.In acest caz , de ce nu ar exista un alt element pentru defini legatura ? Intrucat scopul acestui tutorial este unul educativ , fortat putin nota.In realitate legatura este formata din doua ancore : ancora sursa ( cu atributul HREF ) si ancora destinatie ( cu atributul NAME ) .In cazul care nu se specifica nici ancora de destinatie ( adica ancora cu atributul NAME ) atunci se considera ca aceasta ancora va fi implicit inceputul documentului la care se face referire.In concluzie , ancora defineste ancora si atat.In cazul care utilizam atributul HREF ancora este ancora sursa ( defineste legatura ) , iar cazul care utilizam atributul NAME , ancora este ancora destinatie ( defineste ancora , ancora cu nume , ancora denumita , sau alta defitie pentru acest termen ) .


Spre deosebire de realizarea unei legaturi , la realizarea unei ancore cu nume efectul vizual nu este cu nimic diferit fata de restul textului.Din aceasta cauza trebuie sa fii foarte atent cand realizezi astfel de ancore.Spun acest lucru intrucat , omiterea tagului de sfarsit < /A > , nu este sesizabila cadrul browser-ului Internet Explorer , schimb Netscape Communicator ( pana la varianta 4.72 ) acest lucru produce scrierea mai groasa textului anumite situatii.Revenind la exemlul discutat , se poate constata cu usurinta ca nu este complet.Nu este complet intrucat nu optiune care sa ne permita revenirea la sectiunea dedicata intrebarilor.O asemenea optiune s-ar dovedi foarte utila cazul unor documente foarte lungi ( nu uita ca exemplul meu este unul clasic dar , realitate , raspunsurile la intrebari ar putea fi foarte lungi ) .Pentru realiza astfel de lista , vom utiliza cadrul unei ancore atat atributul HREF cat si atributul NAME .Constructia unei astfel de liste este redata mai jos : < OL > < LI > < A NAME= ' 1 ' HREF= ' # raspuns1 ' > intrebarea 1 < /A > < LI > < A NAME= ' 2 ' HREF= ' # raspuns2 ' > intrebarea 2 < /A > < LI > .


. . . . . . . . . . . . . . . . < /OL > < OL > < LI > < A HREF='raspuns1 ' > text raspuns 1 < /A > < A HREF= ' # 1 ' > inapoi < /A > < LI > < A HREF='raspuns2 ' > text raspuns 2 < /A > < A HREF= ' # 2 ' > inapoi < /A > < LI > . . . . . . . . . . . . . . . . . . < /OL > Functionarea unei astfel de liste poate fi vazuta aici Inainte de trece mai departe , vreau sa mai fac cateva precizari referitoare la definirea si utilizarea unei ancore.in cazul care definesti ancora cu nume , nu este necesar ca intreg textul sa fie cuprins intre tag-urile unei asemenea ancore.Este suficient sa fie cuprins doar primul cuvant.in cazul care atat legatura cat si destinatia acesteia ( ancora cu nume ) se afla acelasi ecran , actionarea unei asemenea legaturi nu va produce afisare destinatiei la inceputul paginii.In caz contrar , actionarea unei asemenea legaturi va face ca destinatia sa fie afisata la inceputul paginii.o ancora poate fi inclusa intr-un element HTML precum paragrafe , liste , tabele , etc.de regua , legaturile sunt colorate albastru si sunt subliniate ( ele pot fi si nesubliniate dar nu ai invatat pana acum cum se poate realiza acest lucru ) .


De asemenea , poate ai observat ca legatura vizitata va fi apoi colorata diferit de legaturile nevizitate ( acest site nu se intampla acest lucru ) .Elementul care sunt definite atributele unei legaturi ( este vorba de atributele care determina culorile unei legaturi ) este elementul BODY .Acest element nu este tratat lectia de fata.exemplele prezentate de mine sunt cazuri particulare.La fel de bine putem plasa legaturi interne pentru simula sumarul unei pagini de web.Legaturi locale Sunt legaturi intre documente HTML aflate pe acelasi server ( la aceeasi adresa ) .In aceasta situatie se pot utiliza atat adrese URL relative dar si absolute.De exemplu , daca dorim ca intr-un document intitulat exemplu.html sa plasam legatura catre un alt document numit probe.html si care se afla intr-un director diferit ( sa zicem mm ) , vom avea constructie de forma : < A HREF='mm/probe.html ' > text legatura < /A > Adresa URL putea fi scrisa si forma absoluta , ca mai jos : < A HREF='https : //www.numesite.com/mm/probe.html ' > text legatura < /A > La fel de bine , intr-un document pot exista si ancore cu nume .


In acesta situatie legatura care va puncta astfel de ancora va contine adresa ( relativa sau absoluta ) la care se va adauga si numele ancorei.De exemlu , sa presupunem ca avem situatia ilustrata mai jos : Daca fisierul orase.html avem un titlu de forma : < H4 > < A NAME='buc ' > Bucuresti - capitala Romaniei < /A > < /H4 > fisierul romania.html putem avea construtie ca cea de mai jos , pentru face trimitere catre ancora definita anterior : < P > Acum este disponibil un < A HREF='descriere/orase.html # buc ' > tur virtual al Bucurestiului < /A > < /P > Presupunand ca adresa unui astfel de site ar fi fost www.romania.ro , fi putut avea adrese URL absolute de forma : < A HREF='https : //www.romania.ro/descriere/orase.html # buc ' > < /A > De cele mai multe ori , cazul legaturilor locale se prefera utilizarea adreselor relative.Acest lucru este mult mai comod pentru cel ce realizeaza pagina si , plus , mai confera si serie de alte avantaje.Legaturi externe Sunt legaturi care puncteaza intodeauna catre resurse aflate pe alte servere de web ( sau la alte adrese de internet ) .


Pentru realizarea legaturilor externe se vor utiliza numai adrese URL absolute.In cazul care pagina de destinatie exista si ancore cu nume , adresa URL poate contine si numele acelei ancore.Mai jos se regaseste un astfel de exemplu : < href='https : //www.w3.org/TR/REC-html40/struct/text.html # edef-BLOCKQUOTE ' > recomandarile WWW CONSORTIUM < /A > Observatie : Trebuie avut vedere ca nu poti avea drept de scriere asupra unei pagini gazduite pe un alt server ( execeptand cazul care ai avea mai multe site-uri ) .In aceasta situatie nu-ti ramane decat sa vizionezi codul sursa al paginii HTML la care doresti sa te legi , si sa vezi daca exista ancore cu nume.In cazul care exista astfel de ancore , poti realiza legatura catre astfel de ancora.Cu toate acestea , nu este practica onesta sa se realizeze astfel de legaturi , cu exceptia unor cazuri speciale.De cele mai multe ori , legatura externa ar trebui sa puncteze la pagina de inceput site-ului si nicidecum mijlocul unei pagini din acel site .


In cele ce urmeaza sa prezint trei legaturi externe care sunt identice din punct de vedere al actiunii realizate. < A HREF='https : //lumea3w.20m.com ' > < /A > < A HREF='https : //www.lumea3w.20m.com/ ' > < /A > < A HREF='https : //lumea3w.20m.com/index.html ' > < /A > Toate cele trei variante prezentate mai sus sunt corecte si puncteaza catre aceeasi adresa.De exemplu , prima constructie difera de urmatoarea prin faptul ca nu s-a mai precizat expresia www , iar la sfarsit mai adaugat un slash care indica separarea dintre directoare.In functie de configurarea serverului pe care este plasat site-ul , expresia www poate fi omisa.In mod similar stau lucrurile si cazul semnului slash.Acesta va fi pus automat de multe browser-e ( Netscape Communicator face acest lucru incepand cu versiunea 6.0 ) dar numai anumite situatii asa cum descris mai jos.In tot cazul , este bine sa se foloseasca ortografia completa ( adica sa se includa toate slash-urile asa cum este exemplul scris cu albastru ) , pentru evita erorile dar si pentru face impresie buna unui vizitator ceva mai avizat .


In plus , slash-ul poate lipsi numai daca se face referire la pagina de start unui site.Ca sa fiu mai explicit sa spun ca pagina de start ( index.html ) este invocata automat daca este apelata adresa URL ca cea prezentata primele doua exemple.O atfel de adresa URL nu cuprinde cale catre un anumit fisier sau , mai corect spus , este doar adresa DNS site-ului apelat.Ultima expresie din exemplul dat mai sus include adresa completa catre pagina de start acestui site.De cele mai multe ori nu se foloseste asemenea constructie , preferandu-se utilizarea adresei URL de baza.Acest lucru se datoreaza faptului ca serverele sunt configurate astfel incat pagina de start unui site sa fie inserata mod automat.De regula , pagina de start unui site poarta denumiri sugestive precum index.htm ( l ) , default.htm ( l ) , home.htm ( l ) , etc.Observatie : fiindca veni vorba de pagina de start unui site , trebuie sa ai vedere ca aceasta va avea un nume predefinit.In concluzie , atunci cand te hotarasti sa realizezi un site , trebuie sa ai vedere ca numele paginii de start trebuie sa coincida cu cel specificat documentatia pusa la dispozitie de firma ( serverul ) care ofera gazduire pentru site-ul tau .


Daca , de exemplu , prima pagina trebuie sa aiba numele index.html si tu vei numi prima pagina sub forma start.html , cei ce vor accesa site-ul tau vor fi intampinati de un mesaj de eroare.Alte atribute ale unei ancore Pe langa cele doua atribute esentiale ( HREF si NAME ) , ancora mai dispune si de alte atribute mai putin utilizate dar care uneori se dovedesc fi foarte utile.Cateva dintre aceste atribute sunt prezentate continuare.TARGET - indica cadrul ( cazul de fata este vorba de fereastra browser-ului ) care va fi afisat documenul apelat de legatura.Acest atribut poate avea valorile prestabilite _blank , _self , _parent si _top sau un nume pe care il atribuim unui cadru.Intrucat acest atribut este utilizat indeosebi cazul unui site format din cadre ( despre care nu vorbit inca ) , doar valoarea _blank este utila momentul de fata.O expresie de forma : < A HREF='https : //www.yahoo.com/ ' TARGET='_blank ' > Yahoo < /A > va face ca adresa invocata de aceasta legatura sa fie afisata intr-o noua fereastra browser-ului .


Fereastra din care s-a facut apelarea ramane deschisa continuare.Valoarea _self va face ca afisarea site-ului ( sau documentului ) invocat de legatura sa se realizeze aceeasi fereastra ( acest fel va disparea documentul din care s-a facut apelarea ) .Daca nu se specifica atributul TARGET , acesta va fi considerat implicit ca avand valoarea target='_self ' .TITLE - acest atribut ofera informatii suplimentare despre legatura atunci cand ne pozitionam cu mouse-ul asupra ei.Modul de afisare este identic cu cel al atributului ALT din cadrul tag-ului IMG .Atributul TITLE nu este interpretat de toate browser-ele.Netscape Communicator suporta acest atribut incepand cu versiunea 6.0.Exemplu : < A HREF='https : //www.yahoo.com/ ' TITLE='motor de cautare ' > Yahoo < /A > pe langa atributele prezentate , exista si alte atribute mai putin utilizate precum rel , rev , type , shape , coords , etc.De exemplu , atribute precum shape si coords sunt utilizate numai la realizarea unei harti imagine ( sau imagine de tip harta ) .


evenimentele intrinseci vor fi prezentate sectiunea dedicata JavaScript.Aceste evenimente sunt asociate implicit unei ancore iar cazul care sunt specificate vor determina executarea scriptului aferent.De exemplu , evenimentul onmouseout indica faptul ca un eveniment se va produce atunci cand mouse-ul este mutat afara unei legaturi.Actiunea care trebuie sa se produca urma acestui eveniment este specificata intr-un script.Mai jos este un exemplu : < A HREF='exfaq.htm ' TARGET='_blank ' onmouseout='alert ( 'Aceasta legatura va afisa un exemplu ' ) ' ; > exemplu < /A > exemplu - daca vei trece cu mouse-ul peste aceasta legatura ( nu te vei ori deasupra ei ) va aparea casuta de atentionare.Evenimentele intrinseci sunt disponibile pentru majoritatea elementelor HTML dar , momentan , consider ca nu este necesar sa le amintesc.In cazul elementului A prezentat acest exemplu pentru putea sa-ti faci idee asupra notiunii de eveniment intrinsec.Legaturi grafice Pe langa textul obisnuit se poate opta si pentru includerea unei imagini cadrul unei legaturi .


De regula , cazul care se foloseste imagine pentru reprezenta legatura , se renunta la text.In schimb , informatiile suplimentare pot fi oferite prin intermediul textului alternativ.Acesta poate fi furnizat prin intermediul atributului TITLE , sau prin intermediul atributului ALT din cadrul tag-ului IMG .Ultima varianta este de preferat intrucat atributul ALT este interpretat si de Netscape Communicator.O legatura grafica se realizeaza prin plasarea unei imagini intre tag-urile unei ancore.De exemplu : < A HREF='https : //lumea3w.20m.com/ ' > < IMG SRC='pics/tlogo.gif ' ALT='Tutoriale WEB ' > < /A > Dupa cum se poate vedea , cand imagine este folosita pentru reprezenta legatura ea va fi inconjurata automat de bordura albastra ca si cum ar sugera legatura subliniata.Pentru elimina aceasta margine vom utiliza atributul BORDER din tag-ul < IMG > si ii vom atribui valoarea zero. < A HREF='https : //lumea3w.20m.com/ ' > < IMG SRC='pics/tlogo.gif ' BORDER= ' 0 ' ALT='Tutoriale WEB ' > < /A > rezultat : Daca nu iti mai aduci aminte de anumite lucruri legate de includerea imaginilor paginile HTML , sa-ti reamintesc ca trebuie specificate si dimensiunile imaginii ( atributele WIDTH si HEIGHT ) chiar daca eu nu facut-o .


Numarul de imagini ce pot fi incluse cadrul unei legaturi nu este limitat.De exemplu , se pot adauga mai multe imagini ( mai multe tag-uri < IMG > impreuna cu fisierele grafice aferente ) sau , cazul care dorim sa avem si text cadrul unei legaturi , putem plasa un text inainte sau dupa tag-ul IMG , functie de locul care dorim sa apara textul.In tot cazul , utilizarea mai multor imagini pentru reprezenta singura legatura este un lucru destul de rar intalnit.Realizarea legaturilor catre resurse non-HTML Prin intermediul unei legaturi se pot apela si alte resurse , diferite de clasicele fisiere HTML.Un exemplu foarte des intalnit ar fi legatura care puncteaza catre imagine.O astfel de legatura ar putea face ca imagine mica sa reprezinte legatura grafica catre aceeasi imagine dar la dimensiuni mult mai mari.Singura conditie ce trebuie indeplinita este ca fisierul grafic sa fie recunoscut de browser ( fisiere .jpg sau .gif ) .Un exemplu de astfel de legatura se regaseste mai jos .


< A HREF='pics/bigfrog.jpg ' TITLE='broasca marita ' TARGET='_blank ' > < IMG SRC='pics/frog.gif ' width='80 ' height='60 ' BORDER= ' 0 ' ALT='broasca marita ' > < /A > In cazul care se omite textul alternativ este bine sa se includa si text cadrul legaturii.De exemplu : < A HREF='pics/bigfrog.jpg ' TARGET='_blank ' > < IMG SRC='pics/frog.gif ' width='80 ' height='60 ' BORDER= ' 0 ' > < br > Broscuta Zoom < /A > Broscuta Zoom In afara de imagini putem avea legaturi catre fisiere diverse formate.De exemplu , putem avea legaturi care sa faca referire la fisiere audio , video , fisiere format Acrobat Reader ( fisiere cu extensia .pdf ) , etc.Mai jos este redat un exemplu de legatura care apeleaza un fisier video. < A HREF='test.mpg ' > Fisier video < /A > La apelarea unei asemenea legaturi browser-ul va cauta sa vada daca poate asocia extensia acestui fisier cu unul din programele disponibile pe calculatorul gazda.Aceste programe pot rula independent de browser sau pot fi disponibile chiar browser ( cunoscute sub denumirea de plug-in ) .


Daca browser-ul stie ce program trebuie utilizat pentru citirea fisierului apelat , va trece la deschiderea programului cauza si apoi se va reda filmul continut fisierul test.mpg .In caz contrar va trece la salvarea fisierului dar numai dupa ce vizitatorul este intrebat daca accepta acest lucru.Observatie : Comportamentul descris mai sus nu este identic pentru toate tipurile de fisiere si nici pentru toate browser-ele.De exemplu , pot exista situatii care lucrurile sa se intample asa cum descris mai sus dar pot exista si cazuri care sa apara casuta de dialog prin care vizitatorul sa fie intrebat daca doreste descarcarea fiserului apelat sau daca doreste deschiderea acestui fisier cu anumita aplicatie.Un alt exemplu ar putea fi legatura catre un document format PDF.Aceste documente pot fi vizionate cu softul Acrobat Reader.In cazul care este instalat acest soft , fisierul va putea fi citit. < A HREF='tutorial.pdf ' > Tutorial HTML format PDF < /A > De cele mai multe ori dimensiunea unui fisier format PDF sau unor fisiere video si audio este considerabila .


In aceasta situatie este de evitat se utiliza astfel de fisiere , special cazul serverelor lente.In schimb se pot utiliza alte solutii.De exemplu , putea utiliza varianta HTML care sa se apropie cat mai mult de aspectul vizual al unui fisier format PDF ( acest lucru poate fi obtinut printr-o utilizare inteligenta CSS ) .Un alt lucru de care trebuie tinut cont este ca un fisier PDF vizionat online nu este neaparat salvat.De aceea , varianta mai buna ar fi sa comprimam fisierul ( chiar daca rata de comprimare este foarte scazuta ) si sa-l punem la dispozitie sub forma unei legaturi de genul : < A HREF='tutorial.zip ' > Tutorial HTML format PDF < /A > La actionarea unei astfel de legaturi fisierul ZIP va fi salvat.Se evita acest fel activarea plug-in-ului Acrobat Reader.In tot cazul , acesta este doar un sfat si nu regula.O alta solutie ( si cea mai des utilizata ) ar fi introducerea unei note care sa se precizeze modalitatea de salvare unor astfel de fisiere.In acest fel se vine ajutorul celor ce nu sunt familiarizati cu internetul .


Observatie : ceea ce urmeaza este mai mult un sfat care se adreseaza navigatorilor si mai putin realizatorilor de pagini web.Daca te intalnesti cu fisiere care nu doresti sa fie incarcate browser ( sau plug-in-ul aferent ) poti executa clic pe butonul drept al mouse-ului atunci cind esti pozitionat deasupra unei asemenea legaturi , iar din meniul care va aparea vei selecta save target .In acest fel se va evita actionarea legaturii si implicit pornirea softului care ar putea citi un asemenea fisier.Acest lucru se poate dovedi foarte util cand ai putina memorie sau un procesor mai putin performant.Daca nu stii catre ce fisier puncteaza legatura , atunci poti privi bara de stare browser-ului si acolo va scrie intreaga adresa URL legaturii.Acest lucru se intampla numai cand te pozitionezi cu mouse-ul asupra legaturii cauza.Discutia despre ce fisiere ar trebui sau nu ar trebui oferite prin intermediul unei legaturi este mult mai lunga si necesita explicatii mai complexe.Am sa limitez doar la citeva idei principale : fisierele care se preteaza fi comprimate , este bine sa fie comprimate .


Fisiere format doc , xls , dbf , etc.se preteaza foarte bine la comprimare.In acest fel timpul necesar descarcarii se reduce considerabil.realizarea legaturilor catre diferite tipuri de fisiere nu este intodeauna posibila.Acest lucru depinde mare masura si de server.Cu alte cuvinte nu toate serverele suporta aceleasi tipuri de fisiere.De regula ( dar nu obligatoriu ) , sunt suportate cele mai utilizate formate de fisiere precum fisiere de tip ( .htm , .html , .gif , .jpg , .doc , .pdf , .zip , .mpg , .avi , etc . ) .Daca vrei sa folosesti un tip de fisier mai putin utilizat , este bine sa citesti documentatia serverului pentru vedea daca acel tip de fisier este suportat.In caz contrar este posibil sa nu poti realiza accesare corecta acelui fisier.Totusi , unele situatii este posibil ca fisiere ce nu sunt suportate de server sa poata fi transferate corect ( deoarece acest lucru depinde si de browser ) .Cea mai sigura rezolvare este sa arhivezi fisierul.Formatul ZIP este suportat de marea majoritate serverelor .


nu toate formatele de fisiere folosite mod clasic se preteaza fi utilizate si pe internet.Intrucat vitezele de transfer pentru utilizatorii casnici sunt limitate apar numeroase limitari , special domeniul multimedia.De aceea se prefera utilizarea unor formate specializate precum .mp3 ( compresie foarte buna si sunet de calitate ) sau .ra ( real audio - permite un flux audio timp real ) .Exista diverse metode de legare la fisierele de tip real audio.Pentru mai multe detalii poti accesa https : //www.real.com/ De asemenea , utilizarea unor astfel de formate necesita si un soft specializat decodarea fisierelor respective.ar mai fi destule observatii de facut dar , daca vizitatorii acestui site vor cere , sa incerc sa realizez pagina care va trata problemele legate de multimedia.Notiunea de URL - privire mai aprofundata Cand discutat despre imagini fost nevoit sa fac prezentare succinta notiunii de URL.La momentul respectiv considerat acea prezentare ca fiind suficienta .


Acum , dupa ce vorbit despre hiperlegaturi , este necesara prezentare mai detaliata notiunii de URL , pentru putea completa subiectul care trateaza realizarea hiperlegaturilor.Am preferat sa revin asupra unor notiuni precum adrese relative sau adrese absolute considerand ca nu strica sa mai revezi aceste aspecte.De asemenea , ancercat prezentare putin mai tehnica ( fara sa exagerez ) termenului DNS si IP intrucat le consider chestiuni de cultura generala pentru un realizator de pagini web.Daca nu consideri utile astfel de informatii poti omite paragafele cauza.URL reprezinta initialele de la Uniform Resource Locator care , traducere , inseamna Locator Uniform de Resurse.Un URL indica locatia unei resurse ( adica unui fisier html , grafic , video , etc ) .Mai clar spus , un URL reprezinta adresa de internet unde se regaseste anumita resursa.Datorita faptului ca un URL reprezinta fapt adresa , se mai foloseste si termenul de adresa URL loc de URL.Acest termen este des utilizat chiar daca nu este intodeauna corect .


Observatie : uneori se prefera ca locul notiunii de URL sa se foloseasca termenul URI ( Universal Resource Identifiers ) .Nu este greseala dar trebuie sa stii ca URL este un subset al notiunii de URI.Identificatorii Universali de Resurse ( URI ) cuprind momentan doar notiunea de URL intentionandu-se ca pe viitor sa cuprinda si alte tipuri de constructii pentru localizarea diferitelor resurse.In continuare sa prezint sintaxa unei adrese URL.Forma generala unei adrese URL este redata mai jos : protocol : //server_Gazda : PORT/cale/numefisier.htm ( html , gif , zip , etc . ) Aceasta este forma generala unei adrese URL.Un exemplu de adresa URL este redat mai jos : https : //www.numesite.com:80/director/index.html protocol - protocolul utilizat pentru accesarea unei resurse ce se regaseste pe internet.Cel mai utilizat este protocolul HTTP ( Hypertext Transfer Protocol ) .Acest protocol permite accesarea si transferul paginilor de web ( documente hipertext ) .Pe langa HTTP se mai utilizeaza si protocoale mai vechi precum FTP ( File Transfer Protocol ) - pentru transferul fisierelor , TELNET , GOPHER - pentru accesarea unui server Gopher , etc .