„Dacă NATO va trimite trupe de menţinere a păcii în Ucraina, aceasta va fi o ciocnire directă între forţele armate ale Federaţiei Ruse şi Alianţa Nord-Atlantică”, a afirmat Serghei Lavrov, citat de agenția de presă rusă RIA Novosti.Dmitri Medvedev: SUA vor să umilească şi să distrugă Rusia

ACTUALIZARE 11.44 Statele Unite vor să umilească, să divizeze şi într-un final să distrugă Rusia, a declarat miercuri Dmitri Medvedev, unul dintre aliaţii de bază lui Vladimir Putin, care a fost prim-ministru al Rusiei, iar în prezent este adjunct al secretarului Consiliului Securităţii Rusiei.Medvedev a promis că ţara sa nu va permite niciodată să se întâmple aşa ceva.Premierul italian Draghi: „ Putin nu pare să fie interesat de încetarea focului ”

ACTUALIZARE 11.01 Adresându-se parlamentului italian, premierul italian Mario Draghi a declarat că Vladimir Putin nu pare să fie interesat de un acord de încetare a focului, care ar putea permite ca negocierile să avanseze, iar conflictul să se încheie.


The Guardian scrie, de asemenea, că premierul Draghi a cerut Chinei să nu sprijine Rusia şi să-şi unească eforturile cu Occidentul pentru a aduce pacea în Ucraina.Armata ucraineană a anunțat noul bilanț referitor la câți militari ruși și ce echipamente ar fi pierdut Rusia până acum în război

ACTUALIZARE 10.55 Armata ucraineană a transmis miercuri dimineață, într-un comunicat pe Facebook, că în 28 de zile de război ar fi reușit să producă pagube considerabile forțelor rusești.Astfel, peste 15.600 de soldați ruși ar fi murit, ar fi fost răniți, capturați sau au dezertat.De asemenea, militarii ucraineni și forțele civile de apărare din Ucraina ar fi reușit să distrugă, din 24 februarie și până miercuri, de când Vladimir Putin a declanșat războiul din Ucraina:

517 tancuri,

1.578 de vehicule blindate,

267 de sisteme de artilerie,

80 de lansatoare multiple de rachete,

47 de mijloace de apărare aeriană

101 avioane

124 elicoptere

1008 vehicule

4 nave / bărci

42 drone

Setarile tale privind cookie-urile nu permit afisarea continutul din aceasta sectiune.


Poti actualiza setarile modulelor coookie direct din browser sau de aici – e nevoie sa accepti cookie-urile social media

Ucraina anunţă că în Belarus, în apropiere de frontiera comună, au loc manevre de amploare

ACTUALIZARE 10.45.Echipamente militare ruse şi belaruse se deplasează pe întreg teritoriul Republicii Belarus, iar de-a lungul frontierei cu Ucraina au loc manevre de amploare, a anunţat Statul Major al forţelor armate ucrainene în ultimul buletin de război, transmite miercuri agenția de presă spaniolă EFE.Potrivit Statului Major ucrainean, citat de agenţia Ukrinform, în Rusia continuă mobilizarea sub acoperire pentru a recupera pierderile în rândul trupelor ruse de ocupaţie, iar comisariatele ruse încearcă să recruteze militari în rezervă cu experienţă de luptă.


Citește și: Mesajul emoționant pe care un soldat ucrainean l-a transmis românilor

Încetare parțială a focului în Lugansk pentru evacuarea civililor

ACTUALIZARE 10.35.Guvernatorul regiunii Lugansk, Serhiy Gaidai, a transmis miercuri dimineață că s-a ajuns la un acord de încetare a focului pentru evacuarea civililor.Acordul a intrat în vigoare la ora locală 09:00.„Atenţie!!A fost convenit un coridor umanitar: locuitorii din Rubizhne, Lysychansk, Severodonetsk, comunitatea Hirska (în special, Nizhne) vor fi evacuați astăzi”, a scris Gadai.Vicepremierul ucrainean Irina Vereşciuk a anunțat pentru ziua de miercuri noi coridoare umanitare

ACTUALIZARE 10.25.Vicepremierul ucrainean Irina Vereşciuk a anunţat miercuri că s-a ajuns la un acord pentru a încerca evacuarea de civili blocaţi în oraşe ucrainene prin nouă „coridoare umanitare”.


Precizând că nu s-a ajuns la niciun acord cu Rusia pentru organizarea unui coridor umanitar sigur din centrul oraşului Mariupol, Vereşciuk a declarat că oamenii care doresc să plece din oraşul-port aflat sub asediu vor găsi transport lângă Berdiansk, notează Agerpres.Situaţia din unele oraşe ucrainene, printre care portul Mariupol din sud-estul ţării, care este de mai multe zile complet încercuit, este considerată catastrofală.În ultimele zile, oamenii au putut de mai multe ori să fugă prin coridoare speciale.Însă în Mariupol mai multe încercări de evacuare au eşuat.Statele Unite și aliații iau în calcul excluderea Rusiei din G20

ACTUALIZARE 10.15.Statele Unite și aliații occidentali iau în considerare excluderea Rusiei din G20, grupul celor mai dezvoltate economii ale lumii, scrie Reuters, citând surse aflate la curent cu discuțiile.


Pe de altă parte, președintele rus Vladimir Putin intenționează să participe la summitul care va avea loc în Indonezia, în acest an.Mai mult, Polonia a sugerat marți că ar putea lua locul Rusiei în grupul economiilor dezvoltate, propunere care a primit un „răspuns pozitiv” din partea SUA, mai menționează agenția de presă.G20 este grupul celor mai dezvoltate economii ale lumii și are ca scop coordonarea acțiunilor în chestiuni care afectează economia globală, inclusiv schimbări climatice și dezvoltare.O astfel de mișcare s-ar adăuga sancțiunilor deja impuse Rusiei.Dar, pe de altă parte, se va lovi probabil de veto-ul unor membri importanți ai grupului - China, India, Arabia Saudită, potrivit analizelor.Ministerului britanic al Apărării: evaluarea războiului

ACTUALIZARE 10.10.


Cea mai recentă evaluare a Ministerului britanic al Apărării, publicată miercuri dimineață pe twitter, arată că trupele ruse se deplasează din nord și sud pentru a „învălui forțele ucrainene în estul țării”.Principalele concluzii sunt:

Trupele înaintau din Harkiv și Mariupol.Între timp, luptele din nord - care vizează capturarea capitalei Kiev - rămân „în mare măsură statice”.Forțele ruse încearcă probabil o reorganizare înainte de a relua operațiunile ofensive la scară largă.De asemenea, Rusia părea să încerce să ocolească Nikolaev pe drumul său spre vest până la Odesa, orașul-port din sud-vest.Setarile tale privind cookie-urile nu permit afisarea continutul din aceasta sectiune.Poti actualiza setarile modulelor coookie direct din browser sau de aici – e nevoie sa accepti cookie-urile social media

ACTUALIZARE 9.30.Noi imagini din satelit care surprind dezastrul pe care bombardamentele continue l-au lăsat în Mariupol au fost făcute publice.


Imaginile au fost făcute publice de Maxar Technologies și preluate de Nexta TV, pe Twitter.Setarile tale privind cookie-urile nu permit afisarea continutul din aceasta sectiune.Poti actualiza setarile modulelor coookie direct din browser sau de aici – e nevoie sa accepti cookie-urile social media

Joe Biden pleacă spre Europa

ACTUALIZARE 9.10.Preşedintele american Joe Biden pleacă miercuri spre Bruxelles, unde va discuta cu liderii europeni despre invazia Rusiei în Ucraina și vor fi anunțate noi sancţiuni împotriva Moscovei, au declarat surse citate de Reuters.Biden va părăsi Casa Albă la ora locală 08:40 (12:40 GMT) pentru o deplasare ce va include întâlniri la Bruxelles cu liderii NATO şi ai Uniunii Europene, precum şi o vizită la Varşovia pentru consultări cu preşedintele polonez Andrzej Duda.


Două surse familiarizate cu situaţia au declarat că Joe Biden şi echipa sa elaborează planuri de a impune sancţiuni unor membri ai Dumei de Stat, parlamentul Rusiei, ca represalii la invadarea Ucrainei.Se aşteaptă ca sancţiunile să fie anunţate joi.Potrivit cotidianului The Wall Street Journal, 300 de membri ai Dumei ar putea fi sancţionaţi.Un purtător de cuvânt al Casei Albe a menţionat că 'nu au fost luate decizii finale cu privire la cei pe care îi vom sancţiona şi la câţi vom sancţiona'.'Vom anunţa măsuri punitive suplimentare, ce vor fi aplicate în coordonare cu aliaţii noştri, joi, când preşedintele va avea ocazia să discute cu ei', a indicat oficialul american.Consilierul pentru securitate al Casei Albe, Jake Sullivan, le-a declarat marţi reporterilor că preşedintele Biden va participa joi la o reuniune de urgenţă a NATO, se va întâlni cu ceilalţi lideri ai G7 şi li se va adresa şefilor de stat şi de guvern ai Celor 27 într-un summit al UE.


Zelensky: Aproximativ 100.000 de oameni au rămas în Mariupol

ACTUALIZARE 8.50 Președintele ucrainean Volodimir Zelensky a declarat că aproximativ 100.000 de oameni au rămas blocați în orașul-port Mariupol, din sudul țării, pe fondul bombardamentelor continue."Începând de astăzi, în oraș sunt aproximativ 100.000 de oameni.În condiții inumane.Într-un blocaj complet.Fără hrană, fără apă, fără medicamente.Sub bombardament constant", a transmis el într-un mesaj pe Facebook.Zelenski a adăugat că eforturile de salvare a civililor de acolo prin coridoarele umanitare au fost blocate de bombardamentele trupelor ruse și de frică.Un convoi umanitar a fost capturat de Rusia marți, a spus el, adăugând că angajații guvernamentali ucraineni din autobuz și șoferul au fost luați prizonieri.


„În ciuda tuturor dificultăților, 7.026 de locuitori din Mariupol au fost salvați” marți din oraș, a afirmat președintele Ucrainei.Zelensky a adăugat că Ucraina a primit peste 100.000 de tone de ajutor umanitar în ultimele două săptămâni.Pe de altă parte, el a afirmat că noi sancțiuni occidentale împotriva Rusiei vor fi anunțate săptămâna aceasta, când liderii lumii vor participa la o conferință NATO la Bruxelles.Zelensky a adăugat că a vorbit marți cu Papa Francisc și l-a invitat să viziteze Ucraina.„Cred că vom putea organiza această vizită importantă, care ne va sprijini fără echivoc pe fiecare dintre noi, pe fiecare dintre ucraineni”, a spus el.Opoziţia din Belarus cere sancţiuni împotriva lui Lukaşenko

ACTUALIZARE 8.30 Opozantul belarus Pavel Latuşko a cerut, miercuri, sancţiuni împotriva Belarusului la fel de dure precum cele impuse Rusiei şi proceduri judiciare împotriva preşedintelui Aleksandr Lukaşenko, pe care îl numește "complice" al lui Vladimir Putin în invadarea Ucrainei.


"Putin a fost condamnat pe bună dreptate în întreaga lume.Dar Lukaşenko merită un oprobriu mult mai generalizat decât a avut până în prezent", a scris Pavel Latuşko în săptămânalul britanic The New European.Acest fost ministru al culturii, care locuieşte în exil la Varşovia după demiterea sa pentru că a lansat un apel public la noi alegeri în Belarus în 2020, a considerat că preşedintele belarus este "complice" la războiul din Ucraina, permiţând Rusiei să-i folosească teritoriul pentru invazie."Poate fi pionul lui Putin, un lider păpuşă într-un stat marionetă, dar este şi un actor major în această situaţie oribilă şi este timpul ca Occidentul să-şi dea seama de acest lucru şi să acţioneze în consecinţă", a continuat el, cerând ca Belarusului să-i fie aplicate "aceleaşi sancţiuni" ca şi cele care vizează interesele ruse.


ACTUALIZARE 8.00 Statele Unite și NATO cred că Belarusul s-ar putea alătura în curând invaziei Rusiei în Ucraina, spun oficiali citați de CNN.Este din ce în ce mai probabil ca Belarus să intre în conflict.O sursă din opoziția bielorusă a declarat că unitățile de luptă din ţara sa ar fi deja pregătite să treacă în Ucraina, în următoarele zile.Potrivit serviciilor de informații ale NATO, guvernul de la Minsk pregătește o justificare pentru a intra în război.Oficiali ucraineni: Rușii „au jefuit şi distrus” un laborator de la Cernobîl

ACTUALIZARE 7.40.Trupele ruse care ocupă centrala nucleară de la Cernobîl „au jefuit şi distrus” un laborator de la faţa locului, susţin oficialii ucraineni, citaţi de BBC.Agenţia de Stat a Ucrainei pentru Managementul Zonei de Excluziune a declarat că ruşii au deteriorat Laboratorul Central de Analiză – care a procesat o mulţime de deşeuri radioactive.


Agenţia de stat a anunţat într-o postare pe Facebook că laboratorul avea „probe foarte active şi mostre de radionuclizi, care astăzi sunt în mâinile inamicului”.Laboratorul, care a costat aproximativ şase milioane de euro, conţinea şi „echipamente de analiză valoroase”, care nu erau disponibile în altă parte în Europa, a transmis agenţia.Cernobîl – locul celui mai grav accident nuclear din lume în 1986 – nu este o centrală electrică funcţională, dar necesită totuşi un management constant.Rușii au capturat-o în primele zile ale războiului luna trecută și au ținut blocați acolo muncitorii timp de câteva săptămâni înainte ca unii să poată pleca acasă.Fostul sit nuclear rămâne o mare îngrijorare, iar la începutul acestei săptămâni parlamentul ucrainean a raportat că în vecinătatea centralei au izbucnit incendii forestiere, care au fost surprinse de imaginile din satelit.


ACTUALIZARE 7.20.John Kirby, purtătorul de cuvânt al Pentagonului: Avem indicii că ucrainenii merg mai mult în ofensivă acum.S-au apărat foarte inteligent, foarte agil, foarte creativ în locuri pe care ei consideră că este important să le apere.Și am văzut asta în special în sud, lângă Herson.Au încercat să recâștige teritoriul.Întrebat dacă este posibil ca Ucraina să câștige războiul, Kirby a răspuns: Evaluăm că, în unele locuri, ei încearcă să recupereze teritoriul pe care rușii l-au capturat sau ocupat.Aș putea spune doar că rușii nu și-au atins niciunul dintre obiectivele strategice pe care și le-au propus.Ucrainenii au o apărare foarte solidă.(Rușii - n.red.)au probleme cu logistica și cu susținerea, cu manevrele, nu s-au așteptat la o apărăre atât de solidă.


Nu îi vedem integrând forțele aeriene cu cele de la sol așa cum te-ai aștepta de la o armată modernă.Par să opereze independent, în niște bule.Credem că au probleme cu comanda, cu abilitatea de a comunica unii cu alții și între unități.Avem indicii că moralul este o problemă tot mai mare în rândul forțelor ruse care luptă în Ucraina.SUA nu au informații privind un atac iminent al Rusiei cu arme chimice sau biologice în Ucraina

ACTUALIZARE 7.00.Rusia își păstrează la îndemână opțiunea nucleară.Purtătorul de cuvânt al lui Putin spune că aceasta poate fi activată în cazul în care țara sa consideră că se confruntă cu o amenințare existențială.El a susținut și că operațiunea militară din Ucraina se desfășoară conform planului stabilit.SUA nu a văzut până acum nicio indicație concretă privind un atac iminent al Rusiei cu arme chimice sau biologice în Ucraina, însă monitorizează îndeaproape informațiile care vin din această direcție, a declarat marți un oficial american de rang înalt din Apărare, conform Reuters.


Oficialul american a vorbit reporterilor cu condiția anonimității.Acesta a împărtășit evaluarea lui Biden însă a adăugat: „Nu există indicii că există ceva iminent în acea privință acum”.Oficialii americani au acuzat Rusia că răspândește o afirmație nedovedită că Ucraina ar avea un program de armament biologic pentru a servi Moscovei ca pretext să lanseze propriile atacuri biologice sau chimice.„Ei continuă să vorbească despre asta și este o tactică specifică Rusiei”, a spus oficialul din Apărare.SUA au monitorizat informațiile despre posibile atacuri iminente, inclusiv „orice indicație că au mutat arme chimice sau biologice în Ucraina”.„Încă nu am văzut să se întâmple asta, și în mod sigur nu vrem să se întâmple.Însă există diverse lucruri la care ne uităm”, a spus oficialul.


Editor : Georgiana Marina | Marco Badea


Un soldat ucrainean, aflat pe front, a trimis un mesaj de mulţumire adresat României, pentru ajutorul acordat refugiaţilor ucraineni."Veţi fi cei mai buni prieteni ai noştri, pentru totdeauna", scrie militarul."Dragi români, vă mulțumim foarte mult pentru că aveți grijă de femeile și copiii noștri, pentru că îi protejați, pentru că le dați adăpost și mâncare.Noi, bărbații ucraineni, vă suntem foarte recunoscători.Mulţumesc pentru sprijin!Promitem să luptăm cu Putin, să oprim acest război și să tratăm fiecare român drept cel mai bun prieten al nostru, pentru totdeauna", a transmis el.Editor : G.M.


Grupul Renault a anunțat miercuri că își suspendă activitatea în fabrica sa din Moscova și evaluează opțiunile disponibile în ceea ce privește colaborarea cu producătorul rus de automobile Avtovaz.Decizia vine după ce compania auto a fost criticată pentru că a reluat producția la uzina din Moscova.„Activitățile Grupului Renault în fabrica sa din Moscova sunt suspendate începând de astăzi.În ceea ce privește implicarea în AVTOVAZ, Grupul Renault evaluează opțiunile disponibile, ținând cont de mediul actual, acționând în același timp responsabil față de cei 45.000 de angajați ai săi din Rusia.Grupul Renault reamintește că implementează deja măsurile necesare pentru a respecta sancțiunile internaționale”, a anunțat compania într-un comunicat de presă.


Decizia vine după ce ministrul ucrainean de externe Dmytro Kuleba a cerut boicotarea Renault la nivel mondial.„Renault refuză să se retragă din Rusia.Nu că ar trebui să surprindă pe cineva când Renault sprijină un război de agresiune brutal în Europa.Însă greșelile trebuie să vină cu un preț, în special când se repetă.Fac apel la clienții și afacerile din lume să boicoteze Grupul Renault”, a scris, pe Twitter, ministrul ucrainean de externe, Dmitro Kuleba.Editor : A.P.


Adunarea Generală a Organizaţiei Naţiunilor Unite a adoptat miercuri o rezoluţie prin care cere Rusiei să înceteze imediat războiul din Ucraina.Din cele 193 de ţări membre, 140 au votat în favoarea documentului, care nu are caracter obligatoriu, în timp ce 38 s-au abţinut, iar cinci au fost împotrivă, relatează AFP, citată de Agerpres.Este a doua rezoluţie a Adunării Generale legată de invazia rusă în Ucraina, după cea din 2 martie, care a urmat blocării prin veto-ul Rusiei a unei rezoluţii a Consiliului de Securitate.Joi, Adunarea s-a pronunţat şi asupra unui text concurent prezentat de Africa de Sud, care nu menţiona Rusia, respingându-l cu 50 de voturi pentru, 67 împotrivă şi 36 de abţineri.Rezoluţia adoptată a fost propusă de Ucraina şi „cere încetarea imediată a ostilităţilor Federaţiei Ruse împotriva Ucrainei şi în special a tuturor atacurilor împotriva civililor şi a unor obiective civile”.


Totodată, documentul „reiterează apelul secretarului general (Antonio Guterres - n.red.)ca Federaţia Rusă să oprească ofensiva militară, precum şi apelul la implementarea unui armistiţiu şi la revenirea pe calea dialogului şi a negocierilor”.Editor : M.B.


Ministrul de externe rus Serghei Lavrov a avertizat miercuri că trimiterea unor forţe de menţinere a păcii în Ucraina poate conduce la o confruntare directă între NATO şi Rusia, relatează Reuters.Afirmațiile oficialului rus vin după ce Polonia a declarat săptămâna trecută că o misiune internaţională de pace ar trebui trimisă în Ucraina şi să i se dea mijloacele necesare pentru a se apăra.Dacă NATO va trimite trupe de menţinere a păcii în Ucraina, aceasta va fi o ciocnire directă între forţele armate ale Federaţiei Ruse şi Alianţa Nord-Atlantică, a afirmat Serghei Lavrov, citat de RIA Novosti.„Colegii noştri polonezi au declarat deja că acum va avea loc un summit NATO şi că este necesar de trimis trupe de menţinere a păcii în Ucraina.Sper că ei înţeleg despre ce este vorba.


Va fi o ciocnire directă între forţele ruse şi cele ale Alianţei Nord-Atlantice, pe care nu numai că toată lumea dorea să o evite, dar mai şi spuneau că aşa ceva nu ar trebui să aibă loc în principiu”, a declarat ministrul rus de externe într-o întâlnire cu un grup de studenţi şi profesori de la celebrul Institut de Stat pentru Relaţii Internaţionale al Ministerului Afacerilor Externe al Federaţiei Ruse (MGIMO), relatează Reuters, potrivit Agerpres.În aceeaşi întâlnire, Serghei Lavrov a acuzat Statele Unite că fac „dificile” negocierile ruso-ucrainene, apreciind că scopul Washingtonului este să „domine” ordinea mondială, inclusiv prin intermediul sancţiunilor, potrivit AFP.„Negocierile sunt dificile, partea ucraineană îşi schimbă constant poziţia.


Este greu să scapi de impresia că colegii noştri americani îi ţin de mână” pe ucraineni, a declarat ministrul rus de externe.Editor : I.C


Soția unui politician ucrainean a scos din Ucraina aproape 29 de milioane de dolari și un milion si jumătate de euro, bani gheață.Bancnotele erau puse în mai multe valize.Potrivit site-ului 24tv.ua, Serghei Lușcenko, fost jurnalist și politician, publică pe contul său de Telegram o fotografie cu valizele cu bani și susține că ar fi vorba despre Anastasia Kotvițkaia, soția fostului deputat Igor Kotvițki.Om de afaceri, acesta este considerat ca fiind mâna dreaptă a lui Arsen Avakov, un politician bogat și influent, bănuit de corupție, care a fost ani de zile ministru de interne, sub diverse adminstrații, până în vara anului trecut, când și-ar fi dat demisia la cererea președintelui Zelenski.Femeia a trecut frontiera în Ungaria cu o mașină înmatriculată în Ungaria și condusă de un cetățean ungar.


Vameșii ucraineni au lăsat vehiculul să treacă, dar grănicerii din Ungaria l-au controlat.Au găsit banii și au pus-o să declare întreaga sumă pe care o avea.Procurorii de la Kiev au deschis o anchetă.Valize cu bani găsite în mașina unei femei care venea din Ucraina Foto: Telegram Serghei Leșcenko

În presa ucraineană circulă de mai mult timp informații că sume mari de bani sunt scoase clandestin din țară, cu ajutorul unor grăniceri corupți, care primesc mită.Zilele trecute, și poliția de frontieră din România a anunțat că un cuplu ucrainean a încercat să intre pe la vama Albița cu 1,6 milioane de dolari și 50.000 de euro ascunși în mașină.Editor : Luana Pavaluca


Să scape cât mai repede.Asta este tot ceea ce și-a dorit Alena.Dar tânăra traducătoare nu a fugit din Ucraina bombardată, ci din Rusia.Este unul dintre oamenii care și-au părăsit deja țara.Se opun războiului declanșat de Vladimir Putin și nu-și mai văd viitorul aici.De când a început conflictul, mii de persoane au plecat din Sankt Petersburg cu destinația Helsinki.Urmăriți un reportaj marca „Focus Europa”, un proiect Digi24 şi Deutsche Welle.Emisiunea e difuzată vinerea la ora 23:30 și în reluare sâmbăta de la ora 19:30.Un alt tren oprește în gară, alți oameni sunt acum în siguranță.Dar cei mai mulți sunt ruși, nu ucraineni.Călătoria cu trenul de la Sankt Petersburg la Helsinki durează aproximativ trei ore și jumătate și toate locurile sunt rezervate de multe zile, fiindcă zborurile din Rusia spre Europa de Vest au fost suspendate.


Cei mai mulți dintre oamenii care ajung aici nu-și doresc nimic altceva decât să fie la distanță sigură de problemele din țara lor.„Dacă lucrurile se înrăutățesc, trebuie să găsesc o țară în care pot trăi mai mult timp”, spune un tânăr, în engleză.„Plâng și dorm foarte puțin de când a început totul”

Doar pasagerii ruși cu viză sau permis de ședere valabil pot intra în Uniunea Europeană.Alena este traducătoare și și-a părăsit țara a doua zi după ce Rusia a atacat Ucraina.Ea locuiește cu niște prieteni în Helsinki.Dar viza îi expiră peste trei luni și nu știe dacă va putea rămâne în Finlanda.E profund șocată de ceea ce s-a întâmplat.„Plâng și dorm foarte puțin de când a început totul.Asta e ceea ce simt.Simt că... sunt sigură că nu mă voi întoarce.


Nu sunt convinsă că voi putea trăi cu această teamă”, spune Alena Beskov.În Rusia, poți ajunge la închisoare dacă îndrăznești să critici războiul.De aceea, tot mai mulți oameni părăsesc țara.Finlanda i-a primit cu brațele deschise, dar și aici din ce în ce mai mulți locuitori au ajuns să-l vadă pe Vladimir Putin drept o amenințare.Finlandezii se mândreau cu neutralitatea lor, dar acum ar vrea în NATO

Finlanda are o graniță de 1.300 de kilometri cu Rusia.Înainte, statul nordic era mândru de neutralitatea sa.Acum, pentru prima dată, majoritatea locuitorilor sprijină aderarea la NATO.„Care ar fi alternativa?De ce nu?” spune un localnic.„Cred că e important să încercăm să evităm panica.Dar trebuie să realizăm că ne confruntăm cu o situație diferită”, arată un alt finlandez.


Guvernul finlandez nu vrea să provoace panică, dar țara a intrat în alertă maximă.Un film reamintește publicului să fie pregătit pentru orice eventualitate.În 1939, mica Finlandă alunga „ursul” sovietic

Un memorial în Helsinki este dedicat celor care au murit în Războiul de Iarnă din 1939.Mica Finlandă a luptat atunci împotriva Uniunii Sovietice.Și, în ciuda pierderilor grele, a reușit să-i alunge pe ocupanți.Dar asta a fost demult.Experții în relații internaționale spun că războiul din Ucraina demonstrează că Finlanda ar trebui să adere la NATO.„Deși vedem cum tot mai multe țări trimit arme în Ucraina, nimeni nu se va implica să lupte pentru acea țară.Iar acest lucru alimentează discuțiile privind aderarea Finlandei la NATO.Da, armata finlandeză este puternică, probabil mult mai puternică și capabilă decât cea a Ucrainei la începutul războiului, dar scopul principal nu este, oare, evitarea unui conflict?” - subliniază Charly Salonius-Pasternak, expert în relații internaționale.


Aderarea la NATO ar putea avea un rol de descurajare, dar Rusia a amenințat cu consecințe politice și militare.Finlanda nu a solicitat încă aderarea la NATO, însă există semnale că acest lucru este luat în discuție.Ministrul de Externe este unul dintre oficialii invitați la summiturile NATO.Aici, la Helsinki, Alena se simte deocamdată în siguranță, departe de ceea ce se întâmplă în Rusia.Totuși, ea își face griji pentru viitor.„Deși sunt destul de îngrijorată în privința viitorului, cred că e de înțeles.Nu sunt sigură că voi putea rămâne, dar voi încerca.Sunt ajutată foarte mult aici, atât de prietenii mei ruși, care sunt acum rezidenți în Finlanda, cât și de cei finlandezi”, spune Alena.Trenul Sankt Petersburg - Helsinki este una dintre puținele rute care mai leagă Rusia de Europa.


Din cauza cererii mari, numărul garniturilor a fost suplimentat.


Cine este comandantul invaziei ruse din Ucraina?Este o întrebare esențială pentru care, după aproape o lună de război, analiștii de informații ai Pentagonului nu au un răspuns.Și asta, pentru că cel mai probabil, operațiunea nu este condusă de un singur general, ci de mai mulți.Este o ipoteză care îi bulversează pe mulți, dar care ar putea conține o mare parte din explicația dezastrului militar cu care rușii se confruntă în Ucraina.Tactica rușilor acum este să lovească cu rachete.Lovesc ținte civile pentru maximum de efect și ca să aibă un avantaj în negocieri.Rușii încă mai au rachete de lansat, mai mult de jumătate din arsenal, avertizează Pentagonul.Dar americanii pur și simplu nu înțeleg de ce ar fi folosit, de pildă, o rachetă hipersonică, trasă de la mică distanță, doar ca să distrugă o clădire.


În loc de coordonare, concurență pentru resurse și probleme de comunicare

SUA nu au reușit să stabilească dacă Rusia a desemnat un comandant care conduce direct, în teren, operațiunile militare desfășurate în Ucraina, dar specialiști din domeniul apărării spun că lipsa unui astfel de militar de top ar fi un factor-cheie ce contribuie la aparenta stângăcie și dezorganizare a asaltului rusesc în Ucraina.Fără un comandant la nivelul întregului teatru de operațiuni, care să coordoneze totul în teren, din Ucraina sau din apropiere, unitățile ce provin din diverse districte militare rusești și care operează în diferite zone din Ucraina par mai degrabă să concureze pentru resurse decât să-și coordoneze eforturile, au declarat pentru CNN doi oficiali americani din domeniul apărării.


Unitățile care participă la diferitele ofensive rusești de pe teritoriul Ucrainei nu au reușit să se conecteze, mai spun aceste surse, și, de fapt, par să acționeze independent, fără un plan operațional global.Forțele ruse par să aibă, de asemenea, probleme semnificative de comunicare.Soldații și comandanții au folosit uneori telefoane mobile comerciale și alte canale nesecurizate pentru a vorbi între ei.În felul acesta, comunicațiile lor sunt mai ușor de interceptat și ajută Ucraina să localizeze țintele contraatacurilor sale.Toate acestea au dus la ceea ce aceste surse spun că a fost o operațiune neunitară - și uneori haotică - care îi surprinde pe oficialii americani și occidentali.Un comandant inapt?„Unul dintre principiile războiului este unitatea de comandă”, a declarat generalul-locotenent în retragere Mark Hertling, fost comandant al forțelor SUA în Europa.


„Asta înseamnă că cineva trebuie să fie la conducerea generală - să coordoneze atacurile, să dirijeze logistica, să angajeze forțe de rezervă, să evalueze succesul (și eșecul) diferitelor etape ale operațiunii și să ajusteze acțiunile pe baza acestei analize”, a arătat generalul.Ministerul rus al Apărării nu a făcut nicio referire la un comandant de top pentru operațiunile din Ucraina și nici nu a răspuns la solicitarea CNN de a comenta subiectul.Și, deși este posibil ca Rusia să fi desemnat în mod discret un comandant pentru a superviza invazia - chiar dacă SUA nu au reușit să identifice persoana respectivă - situația din teatrul de război ar sugera că este mai degrabă „inapt”, spune generalul Hertling.Generalii cad pe capete

Pe de altă parte, invazia rusă a fost marcată de un număr prea mare de pierderi în rândul ofițerilor ruși de rang înalt.


Ucrainenii spun că au ucis șase generali ruși în aceste prime trei săptămâni de război, o afirmație care, e adevărat, nu poate fi confirmată în mod independent.Dar cu toate acestea, orice general ucis în luptă este un eveniment rar, spune generalul în retragere David Petraeus, fost șef al CIA.Colonelul Serghei Suharev, comandantul unei unități aeropurtate rusești de elită, a fost de asemenea ucis în luptă în Ucraina, a anunțat săptămâna trecută chiar televiziunea regională rusă de stat GTRK Kostroma.„Comanda și controlul lor s-au prăbușit”, a conchis generalul Petraeus.O operațiune prea amplă, neexersată

Amploarea invaziei nu a făcut decât să înrăutățească lucrurile.Coordonarea operațiunilor de-a lungul unui front care măsoară peste 1.500 de kilometri necesită „o capacitate de comunicare extinsă și resurse de comandă, control și informații, pe care rușii pur și simplu nu le au”, spune generalul Hertling.


„Nu văd ca tot ceea ce face marina să fie coordonat cu tot ceea ce face forța aeriană sau cu tot ceea ce face forța terestră”, spune și generalul-locotenent în retragere Ben Hodges, un alt fost comandant al trupelor SUA în Europa.„Rușii au avut dificultăți enorme în ceea ce privește comanda și controlul în timpul acestei operațiuni, la toate nivelurile”, a confirmat o sursă americană familiarizată cu situația din teren.„Parte din această situație se poate datora acțiunilor întreprinse de ucraineni”, a adăugat sursa CNN.Atât oficialii actuali, cât și analiștii externi subliniază că deși Rusia a intervenit în alte conflicte recente, inclusiv în Siria și în Crimeea, în 2014, nu a încercat nici pe departe ceva atât de ambițios ca o invazie la scară largă a unei țări mari precum Ucraina, care ar necesita o integrare a capacităților aeriene și terestre și un efort de coordonare a unităților care provin din districte militare regionale diferite.


În cadrul exercițiilor sale anuale, Rusia face mai degrabă rotații între districtele sale militare regionale decât să desfășoare așa-numite exerciții „comune”, pe care Statele Unite le folosesc în mod obișnuit pentru a asigura o coordonare armonioasă între diversele ramuri ale armatei.„Ei nu au nicio experiență în acest sens, nu la o asemenea scară”, spune generalul Hodges.„Au trecut decenii de când nu au mai făcut ceva la o asemenea scară.Ceea ce au făcut în Siria și în Crimeea în 2014 nu se compară cu operațiunea de acum”, a arătat el.„Nu mi se pare că au exersat, de fapt, acest lucru într-un mod care să le fi demonstrat că ar fi trebuit să aibă un comandant operațional”, a adăugat Ben Hodges.O campanie în impas, marcată de erori tactice

Pe teren, trupele ruse au fost deseori izolate de comandanții lor superiori, mai spun sursele CNN.


„Băieții din teren ies și au obiectivul lor, dar nu au cum să comunice prin radio, dacă ceva nu merge bine”, a declarat o sursă din domeniul informațiilor, care a adăugat că oficialii occidentali cred că acesta ar putea fi unul din motivele pentru care soldații ruși au fost observați că își abandonează pe teren tancurile și transportoarele blindate și pur și simplu pleacă.De când Rusia și-a lansat asaltul asupra Ucrainei, la 24 februarie, a bombardat orașele ucrainene cu rachete și artilerie, distrugând apartamente, spitale și școli și provocând moartea a zeci de civili.Dar invazia terestră a stagnat în mare parte pe fondul unei rezistențe acerbe din partea ucrainenilor și a ceea ce oficiali de rang înalt din domeniul apărării au descris drept erori tactice.


Secretarul american al apărării, Lloyd Austin, a declarat la CNN că SUA au văzut „o serie de pași greșiți” din partea Rusiei.Moscova s-a luptat cu logistica, a spus el, adăugând că nu a văzut nici dovezi de bună utilizare a „informațiilor tactice” și nici de „integrare a capacităților aeriene cu manevrele la sol”.Secretomania lui Putin

Unii oficiali sunt de părere că președintele Vladimir Putin a ținut planificarea operațiunii generale atât de secretă în interiorul Kremlinului, încât mulți dintre propriii săi comandanți militari din teren nu au înțeles pe deplin misiunea până în ultimul moment, ceea ce a împiedicat probabil ca diferite arme ale armatei ruse să se coordoneze eficient în perioada premergătoare invaziei.„Din evaluările pe care le avem, este clar că unii oameni din domeniul apărării ruse nu înțeleg cu adevărat care este planul de bătaie”, declara un oficial european de rang înalt, la începutul lunii februarie, cu doar câteva săptămâni înainte de invazie.


Lipsa unei organizări centrale are, de asemenea, implicații asupra eforturilor Rusiei de a-și realimenta forțele.Moscova a avut dificultăți în a furniza suficiente alimente, combustibil și muniții trupelor de pe teren și, pe măsură ce pierderile sale au crescut, există indicii că Rusia încearcă să își compenseze pierderile atât cu luptători străini, cât și cu trupe ruse staționate în altă parte.Fără un comandant în teatrul de operațiuni, alocarea strategică a resurselor limitate s-ar putea dovedi dificilă, spune Ben Hodges.„Aceasta este treaba comandantului forțelor comune - să stabilească prioritățile și să aloce resursele: cine are prioritate pentru combustibil, pentru muniție sau pentru anumite echipamente”, a arătat generalul.Editor : Luana Pavaluca


Ofensiva rusă în Ucraina „se împotmoleşte”, în ciuda „distrugerilor pe care le provoacă zi după zi”, a declarat miercuri cancelarul german Olaf Scholz.„Adevărul este că războiul distruge Ucraina, dar, făcând război, Putin distruge şi viitorul Rusiei”, a afirmat Olaf Scholz în Bundestag, dând asigurări Kievului că poate „conta pe ajutorul” Germaniei.„Imaginile care ne vin zilnic din Ucraina sunt greu de suportat: case distruse, spitale bombardate, oraşe asediate, soldaţi morţi şi din ce în ce mai mulţi civili ucişi şi răniţi, femei şi copii care fug cu puţinul pe care l-au putut lua cu ei din faţa tancurilor şi rachetelor lui Putin”, a adăugat cancelarul, subliniind că „refugiaţii sunt bineveniţi la noi”, potrivit Reuters, preluată de Agerpres.


Germania a primit până acum peste 232.000 de refugiaţi din Ucraina, potrivit cifrelor oficiale.Pe de altă parte însă, cancelarul a reafirmat că NATO nu va participa în mod direct la conflict.„Oricât de dificil ar putea fi, nu vom ceda cererilor pentru o zonă de excludere aeriană.NATO nu va pleca la război”, a dat el asigurări.Totodată, Scholz nu crede că Germania, care trebuie să-şi reducă dependenţa energetică de Moscova, poate renunţa pe termen scurt la livrările de gaze sau petrol din Rusia.„A o face de pe o zi pe alta ar însemna să aruncăm ţara noastră şi toată Europa în recesiune”, a avertizat el, subliniind că „sute de mii de locuri de muncă ar fi ameninţate” şi „sectoare industriale întregi ar fi în dificultate”.„Sancţiunile nu trebuie să lovească statele europene mai dur decât pe liderii ruşi”, a mai spus cancelarul german.


Editor : B.P.


Liderii G7 au avertizat Rusia împotriva utilizării armelor chimice, biologice sau nucleare în invazia pe care Kremlinul a declanșat-o în Ucraina, relatează CNN.„Avertizăm împotriva oricărei amenințări cu utilizarea armelor chimice, biologice și nucleare sau a materialelor conexe”, arată liderii celor mai industrializate țări din lume într-o declarație comună după întâlnirea de la Bruxelles.Ei au denunțat, de asemenea, încercările de dezinformare ale Rusiei, prin care pretind că Ucraina s-ar pregăti să folosească o armă chimică sau nucleară.„Denunțăm categoric campania de dezinformare malițioasă și complet nefondată a Rusiei împotriva Ucrainei, un stat în deplină conformitate cu acordurile internaționale de neproliferare.Ne exprimăm îngrijorarea cu privire la alte țări și actori care au amplificat campania de dezinformare a Rusiei”, au scris liderii G7.


De asemenea, liderii G7 au spus că sunt hotărâți să impună „consecințe grave” Rusiei și sunt gata să aplice măsuri suplimentare „dacă este necesar”.Rusia trebuie să se conformeze imediat și „fără întârziere” ordinului Curții Internaționale de Justiție de suspendare a operațiunilor militare, au se mai arată în declarația comună.Fără a menționa China, liderii au făcut aluzie la eventualitatea ca Beijingul să ofere Rusiei asistență militară sau financiară.„Vom continua să cooperăm strâns, inclusiv prin angajarea altor guverne în adoptarea unor măsuri restrictive similare celor deja impuse de membrii G7 și pentru evita eludarea și atenuarea efectelor sancțiunilor”, au scris liderii.„Suntem îngrijorați de escaladarea și întărirea represiunii împotriva poporului rus și de retorica tot mai ostilă a conducerii ruse, inclusiv împotriva cetățenilor obișnuiți”, se mai arată în declarația comună.


Fără a anunța o poziție explicită cu privire la participarea Rusiei la G20, liderii G7 au arătat că „organizațiile internaționale și forurile multilaterale nu ar trebui să-și mai desfășoare activitățile cu Rusia într-o manieră normală”.După summit, președintele american Joe Biden a scris pe Twitter că liderii G7 rămân alături de Ucraina.„Sunt mândru că m-am întâlnit astăzi cu colegii mei din G7.Rămânem hotărâți să susținem poporul și guvernul ucrainean care rezistă eroic în fața agresiunii militare a președintelui Putin și războiului împotriva națiunii lor suverane”, a pus Biden.Editor : M.B.


Prin participarea trupelor sale în invazia rusă a Ucrainei, Ramzan Kadîrov vrea să facă o demonstrație de forță, dar și un gest de loialitate față de ocrotitorul său de la Kremlin, Vladimir Putin, scrie The Guardian.Însă, pe zi ce trece, luptătorii liderului cecen riscă tot mai mult să devină carne de tun într-un război care ar putea prevesti căderea regimului lui Kadîrov.Invazia rusă în Ucraina este în primul rând războiul lui Vladimir Putin, dar dacă există un al doilea om al cărui nume și a cărui reputație vor fi legate de devastarea orașelor ucrainene, acela este Ramzan Kadîrov.Luptătorii săi au luat parte la primul asalt asupra Ucrainei și au suferit pierderi serioase în operațiunea de capturare a bazei aeriene de la Hostomel, în apropiere de Kiev, acolo unde a fost ucis un comandant de top al cecenilor.


Kadîrov vrea să le arate oponenților din țară și din străinătate cât este de puternic, dar, în același timp, trebuie să își mențină trupele intacte pentru a putea să conducă în continuare Cecenia cu o mână de fier.Trupe de elită din Cecenia au fost recrutate și pentru a participa la asasinarea unor lideri ucraineni importanți în primele 48 de ore ale invaziei, potrivit serviciilor de informații occidentale.Foto: Profimedia Images

Cecenii au fost recrutați, printre altele, pentru a asasina lideri ucraineni

Trupe de elită din Cecenia au fost recrutate și pentru a participa la asasinarea unor lideri ucraineni importanți în primele 48 de ore ale invaziei, au declarat serviciile de informații occidentale.Toate încercările de asasinare au eșuat.


Mai recent, oamenii lui Kadîrov au apărut și printre trupele care asediază cu brutalitate orașul-port Mariupol, unde suferința a sute de mii de ucraineni, inclusiv a celor care se adăposteau într-o maternitate, a devenit emblematică pentru catastrofa umanitară din Ucraina.Liderul cecen a postat de curând un videoclip pe una dintre rețelele sociale, despre care a spus că era o întâlnire în care discuta strategia militară a trupelor sale și filmată într-un buncăr subteran din Ucraina.Kadîrov s-a folosit de filmare pentru a-i amenința pe locuitorii Kievului că le va face o „vizită personală”.Serviciile de informații ucrainene spun că videoclipul a fost probabil o acțiune de propagandă filmată acasă, în Cecenia.Informațiile obținute din telefoane și de pe internet arată că liderul cecen nu a trecut niciodată granița Ucrainei.


Chiar și purtătorul de cuvânt al lui Putin, Dmitri Peskov, a refuzat să valideze filmarea, spunând că Kremlinul nu are „nicio informație” despre o posibilă deplasare a lui Kadîrov în Ucraina.Indiferent de veridicitatea filmării, aceasta a fost o unealtă utilă de propagandă și a evidențiat cât de mult și cu cât entuziasm s-a asociat Kadîrov cu războiul.Trimiterea trupelor cecene în Ucraina este modul prin care Kadîrov își dovedește loialitatea față de Vladimir Putin, de al cărui patronaj are nevoie pentru a-și menține autoritatea în țară.Foto: Profimedia Images

„Sunt mulți ceceni care îl urăsc pe Kadîrov.Are nevoie de Putin pentru a supraviețui”

Liderul cecen pare să perceapă invadarea Ucrainei ca pe o oportunitate de a-și spori popularitatea și puterea.


Trimiterea trupelor sale este modul prin care Kadîrov își dovedește loialitatea față de Vladimir Putin, de al cărui patronaj are nevoie pentru a-și menține autoritatea în țară.„Sunt multe mii, poate zeci de mii de ceceni care îl urăsc, care îl displac și multe familii care sunt într-un război de sânge cu el și cu familia lui.Kadîrov înțelege că dacă vrea să supraviețuiască are nevoie de susținerea Rusiei și a lui Vladimir Putin”, a explicat Emil Solomon Aslan de la Institutul pentru Studii Politice a Universității Carol din Praga.„De aceea vrea să își arate loialitatea absolută, să arate că este util și că poate să vină și să facă lucruri mărețe”, a spus expertul.Luptătorii ceceni reprezintă o forță neregulată pentru armata Rusiei.Este o luptă constantă între comandanții ceceni și serviciile de inteligență rusești.


În videoclipurile apărute pe internet, trupele cecene poartă uniforme distincte prin care arată clar că sunt sub comanda lui Kadîrov și nu a ierarhiei militare rusești.În această lună, Kadîrov a lansat un canal de Telegram în limba arabă, aparent, pentru a profita de atenția de care se bucură în acest moment – o mișcare foarte ambițioasă pentru liderul unei regiuni mici din Rusia în care nu se vorbește araba.Foto: Profimedia Images

Spre deosebire de soldații ruși, cecenii își prezintă acțiunile din Ucraina pe rețelele sociale

Spre deosebire de ruși, trupele cecene au telefoane mobile cu ei și postează mesaje pe internet, în timp ce se referă la „operațiunea militară specială” a Rusiei, denumirea pe care o folosește Kremlinul ca să se refere la invazie, drept „război”.


Faptul că trupele cecene au făcut atâta vâlvă pe rețelele sociale face parte din tactica lui Kadîrov de a arăta cât de mult depinde armata Rusiei de grupul său de luptători.În această lună, Kadîrov a lansat un canal de Telegram în limba arabă, aparent, pentru a profita de atenția de care se bucură în acest moment – o mișcare foarte ambițioasă pentru liderul unei regiuni mici din Rusia în care nu se vorbește araba.Kadîrov a încercat să prezinte mobilizarea militară ca pe o inițiativă susținută de întreaga societate cecenă.Profesorii de școală au fost obligați să întocmească liste cu oameni care ar putea primii refugiați, iar guvernul regional a informat că unii dintre angajați vor renunța la salariul pe o lună pentru a-l dona în sprijinul războiului.


Pentru Putin, cecenii reprezintă o sursă de luptători cu experiență, căliți în războaie dure împotriva insurgenței din Cecenia și în luptele de stradă care au distrus deja câteva orașe ucrainene.Reputația lor violentă este o armă în sine.Mulți ceceni au simțit că au fost trimiși în rol de carne de tun într-un război planificat prost în primele zile, când pierderile masive au inclus unul dintre comandații lor superiori.Foto: Profimedia Images

„Operațiunile de epurare” - parte din războiul psihologic împotriva civililor ucraineni

„Kadîrov are o experiență îndelungată în așa-numitele 'operațiuni de epurare' [împotriva civililor], iar luptătorii săi ar putea fi folosiți ca o unealtă psihologică împotriva ucrainenilor pașnici”, a spus un analist de la Fundația Georgiană pentru Studii Strategice și Internaționale.


„În plus, generația mai veche de luptători ceceni a participat la apărarea orașului Groznîi când se băteau cu rușii”, a spus analistul.„Comandanții ruși cred astfel că forțele [lui Kadîrov] au aptitudinii care ar putea fi utile în Ucraina, în special în timpul [operațiunilor] de genul asediului orașului Mariupol.”

Kadîrov, liderul care conduce Cecenia ca pe propriul său fief prin frică și violență, ar putea chiar să îl inspire și pe liderul Rusiei pe măsură ce economia se prăbușește sub sancțiuni și Putin adoptă măsuri tot mai autocratice.În mod tradițional, Kadîrov a oferit Kremlinului variante alternative pentru misiuni de spionaj și de eliminare a inamicilor care erau prea toxice sau controversate pentru serviciile de spionaj ale Rusiei.


Cel mai cunoscut caz este cel al celor cinci ceceni care au fost găsiți vinovați de asasinarea din 2015 a lui Boris Nemțov, un personaj important al opoziției din Rusia.Crima nu a fost niciodată legată în mod direct de Kadîrov.Mulți ceceni au simțit că au fost trimiși în rol de carne de tun într-un război planificat prost în primele zile, când pierderile masive au inclus unul dintre comandații lor superiori.Acum par să fie concentrați pe un război mediatic menit să recruteze noi voluntari și să-i consolideze puterea liderului cecen.În Cecenia, Kadîrov a demarat eforturi pentru a căuta „voluntari” cărora li se oferea un bonus de înrolare de aproximativ 2.300 de dolari și un salariu lunar de 1.000 de dolari.Foto: Profimedia Images

Kadîrov caută voluntari pentru război.


Salarii de mii de dolari și bonusuri de înrolare și de performanță

În Cecenia, Kadîrov a demarat eforturi pentru a căuta „voluntari” cărora li se oferea un bonus de înrolare de aproximativ 2.300 de dolari și un salariu lunar de 1.000 de dolari.În plus, primeau bonusuri pentru realizarea cu succes a operațiunilor militare, potrivit mesajelor unui recrutor către un potențial tânăr luptător.Cecenii au abordat chiar și antrenori de arte marțiale pentru a recruta bărbați tineri, dar cecenii au rămas nemișcați, recunoscând probabil cât de letal a devenit războiul.„Filmările și alte date arată că majoritatea forțelor [cecene] se află la cel puțin 20 de kilometri distanță de linia frontului.Singurul lucru pe care îl fac este să înregistreze videoclipuri pentru a motiva oamenii din Cecenia și pentru a promova imaginea războinică a lui Kadîrov și a forțelor sale”, a explicat analistul în studii politice.


„Depun mult efort pentru a mobiliza 'voluntari' și au oferit o recompensă financiară foarte generoasă pentru a participa [la război], dar Telegramul și scurgerile de informații sugerează că nu au avut succes.”

Kadîrov mai are un motiv să lupte în Ucraina.Alături de forțele ucrainene sunt cel puțin două brigăzi care includ membri ai diasporei cecene care îl detestă pe Kadîrov și ar dori să îl vadă înlăturat de la putere.El trebuie să le arate puterea sa dușmanilor din țară și din străinătate pentru a-și consolida poziția de lider al Ceceniei.„Dacă [trupele cecene] suferă pierderi prea mari în Ucraina, acest lucru s-ar putea întoarce împotriva lui Kadîrov.” Foto: Profimedia Images

„Kadîrov pare să fi rămas șocat de amploarea rezistenței ucrainene”

„Kadîrov pare să fi rămas șocat de amploarea rezistenței ucrainene și se pare că zeci, dacă nu sute, dintre oamenii săi au fost uciși.


Are o mulțime de oameni, în jur de 12.000, dar pentru a rămâne la putere are nevoie de acești luptători”, a explicat Aslan.„Dacă suferă pierderi prea mari în Ucraina, acest lucru s-ar putea întoarce împotriva lui Kadîrov.Asta ar putea explica unele dintre zvonurile că ar fi renunțat la o parte din trupele sale.”

„[Kadîrov] vrea să se prezinte drept liderul dur al acestor luptători brutali care sunt dispuși să se sacrifice în luptă.Dar nu sunt sigur că ei chiar sunt dispuși să își dea viața [în acest război].”

Editor : Raul Nețoiu


Volodimir Zelenski s-a adresat, marți, parlamentului din Italia.În discursul său, preşedintele ucrainean a declarat că țara sa se află la limita supravieţuirii în urma războiului declanşat de Rusia, iar "pentru trupele ruse Ucraina este poarta pe unde vor pătrunde în Europa"."Pentru trupele ruse, Ucraina este poarta pe unde vor să pătrundă în Europa, dar barbaria nu trebuie lăsată să treacă", a spus el.În discursul său în faţa parlamentarilor italieni, preşedintele ucrainean a cerut înăsprirea sancţiunilor şi presiunii la adresa Rusiei, insistând că războiul din Ucraina este poarta preşedintelui rus, Vladimir Putin, "de a intra în Europa", relatează DPA și EFE, citate de Agerpres."Invazia durează de 27 de zile, aproape de o lună, înseamnă că avem nevoie de alte sancţiuni şi de alte presiuni pentru ca Rusia să nu se poată aproviziona cu rezerve militare din Libia şi din Siria şi să se poată reveni la pace", a declarat Zelenski în discursul său rostit în parlamentul italian în format de videoconferinţă.


Preşedintele ucrainean a avertizat că obiectivul Rusiei este "să influenţeze Europa" şi "să-i distrugă valorile, democraţia şi drepturile omului", subliniind încă o dată că "Ucraina este poarta prin care armata rusă vrea să pătrundă în Europa".Zelenski a comparat Kievul cu Roma

Zelenski a comparat în discursul său, susținut în fața parlamentului din Italia, Kievul cu Roma, spunând că asemenea poporului italian și pentru cel ucrainean capitala are o importanță majoră.El le-a spus politicienilor să-și imagineze orașul Genova complet distrus după trei săptămâni de război, așa cum este în acest moment Mariupol din Ucraina."Oraşe precum Mariupol au fost complet distruse.Oraşul avea înainte jumătate de milion de locuitori, aproape cât sunt în Genova, în Italia.


Iar acum în Mariupol nu mai e nimic, doar ruine.Imaginaţi-vă Genova complet distrusă după trei săptămâni de blocadă şi bombardamente care nu s-au oprit un minut.Imaginaţi-vă Genova distrusă, din care oamenii încearcă să scape, să plece cu autobuzul cu maşina, încercând să ajungă într-un loc în siguranţă.Şi de la Kiev, de la capitala noastră puternică.Pentru noi, Kievul este la fel de important cum este pentru voi Roma.Astăzi Kievul este la limita supravieţuirii.Kievul merită să trăiască în pace, la fel cum Roma merită să trăiască în pace eternă, la fel ca orice alt oraş din lume.Din păcate, nu este cazul.Trupele ruseşti din jurul Kievului ucid şi torturează, răpesc şi torturează copii.Asta s-a întâmplat în Europa ultima dată atunci când naziştii au ocupat alte ţări", a mai spus Zelenski în discursul susținut, marți, în parlamentul italian.


Ucraina a opus o rezistență "eroică" invaziei rusești, a declarat premierul italian, Mario Draghi, după discursul liderului ucrainean."Aroganța guvernului rus s-a ciocnit de demnitatea poporului ucrainean, care a reușit să frâneze scopurile expansioniste ale Moscovei și să impună un cost uriaș armatei invadatoare", a declarat el în parlament.Editor : A.A.


Ministrul de externe al Turciei, Mevlut Cavusoglu, a declarat într-un interviu că Rusia şi Ucraina se apropie de un acord pe subiecte "critice".Oficialul turc a mai spus că există speranţe pentru o încetare a focului dacă cele două părţi nu vor da înapoi de la progresele obţinute în negocierile de până acum, informează Reuters.Ministrul de externe rus, Serghei Lavrov, şi cel ucrainean, Dmitro Kuleba, s-au întâlnit în această lună în Antalia (Turcia), pentru o discuţie la care a fost prezent şi Mevlut Cavusoglu, dar care nu a produs rezultate concrete.Însă Cavusoglu, care s-a deplasat de asemenea în Rusia şi Ucraina săptămâna trecută pentru a se întâlni separat cu Lavrov şi Kuleba, afirmă, într-un interviu pentru cotidianul turc Hurriyet, că a existat 'o apropiere a poziţiilor ambelor părţi pe subiecte importante, subiecte critice'.


"Putem spune că avem speranţe pentru o încetare a focului dacă părţile nu fac un pas înapoi de la poziţiile actuale", a spus ministrul turc, fără a da alte explicaţii.Patru probleme cheie în care Rusia și Ucraina își apropie pozițiile

La rândul său, purtătorul de cuvânt al preşedinţiei turce, Ibrahim Kalin, vorbind la televiziunea Al Jazeera, a afirmat că cele două părţi îşi apropie poziţiile în patru probleme cheie: cererea Rusiei ca Ucraina să renunţe la aspiraţia de aderare la NATO, demilitarizarea Ucrainei, 'denazificarea' la care se referă Rusia, şi protejarea limbii ruse în Ucraina.Kievul şi Moscova au vorbit despre unele progrese la negocierile de săptămâna trecută spre o formulă politică ce ar garanta securitatea Ucrainei, în condiţiile în care ţara ar rămâne în afara NATO, deşi părţile s-au acuzat reciproc de tărăgănarea discuţiilor.


Potrivit lui Kalin, o încetare permanentă a focului nu poate veni decât în urma unei întâlniri între preşedintele rus Vladimir Putin şi omologul său ucrainean Volodimir Zelenski, mai scrie Reuters, citat de Agerpres.Kalin a spus însă că Putin simte că poziţiile în privinţa 'subiectelor strategice' Donbas şi Crimeea nu sunt suficient de apropiate pentru a avea loc o astfel de întâlnire.Editor : A.A.


Rușii nu au invadat Ucraina, ci desfăşoară operaţiuni militare limitate, a declarat reprezentantul permanent al Rusiei la Oficiul ONU de la Geneva, Ghennadi Gatilov, adăugând că armata rusă încearcă să bombardeze „foarte delicat”, fără să rănească civilii, relatează Lefigaro.„Suntem în favoarea opririi masacrului, dar trebuie să vă uitaţi la situaţia reală: masacrul este săvârşit de cealaltă parte, de radicalii ucraineni şi neonazişti.Nu invadăm Ucraina, desfăşurăm operaţiuni militare limitate, pentru că nu s-a putut tolera mai multă suferinţă pentru ruşii care trăiesc de 8 ani în Donbass”, a declarat marți Ghennadi Gatilov pentru postul elveţian RTS.Potrivit acestuia, informațiile din mass-media occidentale sunt „distorsionate în multe feluri”.


„Încercăm să (bombardăm) într-un mod foarte delicat, fără a răni populaţiile civile.Avem un război informaţional.O mulţime de "ştiri false" sunt afişate pe ecranele de televiziune", a conchis oficialul.Editor : I.C


Guvernul SUA a declarat oficial că membrii forțelor armate ruse au comis crime de război în Ucraina, a declarat miercuri secretarul de stat Antony Blinken, citat de CNN.Declarația oficială a SUA potrivit căreia Moscova a încălcat legile conflictului vine după ce Blinken, președintele Joe Biden și secretarul de stat adjunct Wendy Sherman au spus că, în opinia lor, au avut loc crime de război în Ucraina.„Astăzi, pot anunța că, pe baza informațiilor disponibile în prezent, guvernul SUA apreciază că membrii forțelor armate ale Rusiei au comis crime de război în Ucraina”, a spus Blinken.„Evaluarea noastră se bazează pe o analiză atentă a informațiilor oferite de surse publice și de serviciile secrete”, a adăugat Blinken.„Ca în cazul oricărei presupuse infracțiuni, o instanță de judecată cu jurisdicție asupra infracțiunii este responsabilă în cele din urmă pentru determinarea vinovăției penale în cazuri specifice.


Guvernul SUA va continua să urmărească rapoartele despre crime de război și va împărtăși informațiile pe care le adunăm aliaților, partenerilor și instituțiilor și organizațiilor internaționale, după caz.Suntem hotărâți să facem dreptate folosind fiecare instrument disponibil, inclusiv urmărirea penală.”

Editor : A.P.


Norul poluant din Ucraina avea vineri o concentraţie de 1,3 miligrame de monoxid de carbon pe metru cub, iar pragul reglementat este de maximum 10 miligrame de monoxid de carbon pe metru cub, a declarat, marţi, preşedintele Agenţiei Naţionale pentru Protecţia Mediului, Lorand Fulop."Agenţia Naţională pentru Protecţia Mediului confirmă faptul că aceste ştiri sunt false, adică norul poluant, chiar dacă există, nu este tocmai corect să-l numim nor toxic.Ce aş putea să vă spun foarte concret este că din datele care ne-au venit la CAMS, acel nor a conţinut vineri 1,3 miligrame pe metru cub monoxid de carbon şi noi ştim foarte bine că pentru monoxidul de carbon avem o reglementare de 10 miligrame pe metru cub, ceea ce înseamnă că e mult sub pragul care poate să ne îngrijoreze", a afirmat Lorand Fulop, citat de Agerpres.


Harta care arată nivelul de monoxid de carbon în Europa, pentru ziua de 22 martie 2022

Preşedintele Agenţiei Naţionale pentru Protecţia Mediului a menţionat că instituţia nu a putut măsura datele norului, deoarece acesta nu se află deasupra României."ANPM are un sistem de notificare foarte bine pus la punct, la fiecare oră ne vin date, în cazul în care se întâmplă ceva datele ies din pragurile respective şi automat ne vin nişte notificări, deci vom şti şi vom raporta în cel mai scurt timp.(...) Faptul că norul încă nu a ajuns, sau e foarte posibil nici să nu ajungă în România, nu prea am putut să măsurăm noi date concrete, însă în cazul în care eventual intră în România, atunci vom şti absolut din primul minut ce se întâmplă şi care sunt numerele, şi atunci, bazat pe rapoartele noastre, sunt sigur că vor fi luate cele mai bune decizii", a precizat Lorand Fulop.


Editor : A.P.


România și Ucraina ar putea fi unite printr-un Parc Național al Păcii, care să cuprindă păduri, atât din țara noastră, cât și din țara vecină.Solidaritatea pentru Ucraina va continua și după război, prin acest proiect.Ideea unui Parc Național al Păcii vine din partea societății civile și a oamenilor de știință din zona Sucevei.Marcel Mîndrescu, geograf la Universitatea din Suceava: "Avem cea mai bună legătură carpatică cu Ucraina, și cu Serbia, dar aici și ca mod de locuire se continuă.E similitudine între cele două granițe.Ar fi un prim pas de colaborare cu Ucraina în domeniul mediului, adică mi se pare o chestie foarte bună.Populația este asemănătoare, dacă vrem să discutăm cu cei de peste graniță se vor înțelege foarte bine, pentru că aici este o populație huțulă vorbitoare de ucraineană, un mixt cu Slovacă și așa mai departe.


Practic, noi cu Ucraina împărțim cel mai bine mediul carpatic, ca relief, dacă trecem granița, relieful e la fel, pădurea e la fel, oamenii sunt aceiași, au aceleași tradiții, au aceleași îndeletniciri."Gabriel Păun, președinte Agent Green: "Un parc național înseamnă oportunități, înseamnă că oamenii locului vor avea șansa de a pune în valoare tradiția și natura într-un fel în care vor prosperă.Cred că un parc național între Ucraina și România va fi o poveste ce va face înconjurul lumii.Pentru ca Parcul Național al Păcii să devină realitate, este nevoie de voință din partea oamenilor de știință, dar și de voință politică.Autoritățile județene spun că agreează acest proiect.Ar putea ajuta și comunitatea locală prin dezvoltarea turismului".Gabriel Păun, președinte Agent Green: "Ne-am gândit ca pe lângă parc, să facem traseul păcii.


Acest traseu va urma întreg lanțul carpatic, Cehia, Polonia, Ucraina, va trece pe aici în România și se va termina în Serbia".Editor : G.M.


Orlando Bloom a venit în Republica Moldova pentru a-i ajuta pe refugiații ucraineni.Anunțul a fost făcut chiar de celebrul actor pe Instagram.Orlando Bloom a mers în Republica Moldova, impresionat de drama refugiaților ucraineni.Celebrul actor ajută copiii refugiați din Ucraina, în colaborare cu UNICEF.Setarile tale privind cookie-urile nu permit afisarea continutul din aceasta sectiune.Poti actualiza setarile modulelor coookie direct din browser sau de aici – e nevoie sa accepti cookie-urile social media

„De la începutul războiului din Ucraina, un copil a devenit un refugiat aproape în fiecare secundă.Sunt în Moldova cu UNICEF, întâlnind familii care au fost nevoite să lase totul în urmă în căutarea siguranței.Copiii din Ucraina și din afara acesteia au nevoie de tot ajutorul pe care îl puteți oferi," a scris Orlando Bloom pe Instagram.


Actorul a fost desemnat în 2009 ambasador UNICEF.Editor : A.P.


Ministrul de externe ucrainean, Dmitro Kuleba, a avertizat joi Belarusul că dacă forțele sale armate intră în Ucraina și încep ostilitățile, la presiunea Kremlinului, „vor fi distruse fără milă”, așa cum se întâmplă și cu armata rusă.„Am comunicat simplu şi clar părţii belaruse că, dacă forţele sale armate intră pe teritoriul Ucrainei şi încep aici ostilităţile, vor fi distruse fără milă, la fel cum şi armata rusă este distrusă.Cred că ultimul lucru care ar putea interesa Belarusul este ca fiii, fraţii şi soţii săi să moară aici din cauza unor idei absurde ale (preşedinţilor rus Vladimir) Putin şi (belarus Aleksandr) Lukaşenko", a declarat Kuleba la televiziunea ucraineană, citat de agenţia Ukrinform.Kuleba a adăugat că, potrivit unor surse, armata belarusă „nici nu vrea şi nici nu este pregătită să lupte împotriva Ucrainei”, transmite EFE, potrivit Agerpres.


Agenţia Ukrinform relatează - citând Ministerul Apărării ucrainean - că Rusia încearcă să convingă armata belarusă să participe la războiul împotriva Ucrainei, oferind inclusiv sume de bani între 1.000 şi 1.500 de euro pe lună.Editor : I.C


Președintele ucrainean Volodimir Zelenski a lansat cel mai fervent apel de până acum pentru negocieri de încetare a focului cu liderul de la Kremlin, dar până acum, Vladimir Putin a oferit doar un răspuns nemilos, prin escaladarea atrocităților împotriva civililor, relatează CNN.Zelenski a spus că este gata să vorbească cu Putin în orice moment.Oferta sa a venit la mai bine de trei săptămâni de la începutul războiului care pare să intre într-o etapă nouă, cu forțele ruse blocate pe câmpul de luptă.Și, deși acesta este un succes militar extraordinar pentru Ucraina, care e depășită numeric, orașele și civilii sunt tot mai vulnerabili la bombardamentele brutale ale Rusiei.„Este un impas.Dar ar trebui să remarcăm că este un impas sângeros.Este un război de uzură”, a spus duminică fostul director al CIA David Petraeus, general în rezervă.


Trupele Moscovei sapă tranșee în jurul Kievului, pe fondul îndoielilor tot mai mari cu privire la capacitatea lor de a captura capitala Ucrainei.Lupte grele au loc în sud, unde rușii vizează accesul la Marea Neagră prin Mariupol, și în estul țării.Se pare că rușii au suferit pierderi grele.Iar Kremlinul recurge din ce în ce mai mult la atacuri criminale, de la rachete și artilerie la arme hipersonice, după ce așteptările lor de a prelua rapid controlul în Ucraina s-au spulberat.Duminică, bombele rusești au lovit o școală de arte din Mariupol, unde 400 de oameni se adăpostiseră de teama luptelor, potrivit oficialilor locali.Atât guvernul de la Kiev, cât și autoritățile din Mariupol au respins categoric termenii unui ultimatum prin care rușii cereau predarea orașului.


Sute de mii de oameni sunt captivi în oraș și există relatări îngrozitoare despre epuizarea hranei și a apei.Atacul împotriva civililor pare să fie atât o încercare deliberată a Moscovei de a doborî moralul și rezistența remarcabile ale Ucrainei, cât și de a bombarda o națiune independentă, suverană, despre care Putin spune că nu are dreptul să existe, pentru a-i zdrobi visul de a se alătura Occidentului.În ciuda apelului lansat de Zelenski, Occidentul e sceptic că Putin, care a mai provocat măceluri ale civililor în Siria și Cecenia, are vreo intenție de a vorbi despre pace.Deși e posibil ca Putin să-și fi făcut calcule greșite și deși aduce un dezastru strategic și economic asupra Rusiei, continuarea războiului ar putea avea sens în viziunea proprie sa asupra lumii.


Nu există încă niciun semn că sancțiunile severe și pierderile grele rusești i-au schimbat calculele.Și, distrugând orașe întregi ucrainene cu forță brută, în stilul războaielor secolului trecut, își arată intoleranța față de extinderea NATO, alianță la care Ucraina spera să adere.Putin a justificat războiul prin propria sa versiune întortocheată a istoriei, susținând că Ucraina, un membru fondator al Uniunii Sovietice, nu are dreptul la suveranitate sau independență și că ucrainenii sunt ruși din punct de vedere cultural și etnic.Dar sentimentul național și identificarea cu valorile europene au fost consolidate de demonstrația extraordinară de unitate și rezistență în rândul civililor și de efortul masiv al UE pentru a sprijini Kievul și milioanele de refugiați care au fugit din calea războiului.


Putin, care și-a pus la bătaie credibilitatea în țară și în lume și, nu-si poate permite să fie văzut ca învins în acest război.Asta înseamnă că va negocia la sânge în orice discuții de încetare a focului, dacă în cele din urmă decide că este pregătit pentru diplomație.Pe de altă parte, Occidentul are nevoie ca Putin să fie perceput ca învins, deoarece vrea să descurajeze și mai mult aventurismul rusesc - potențial în statele NATO, care ar putea declanșa o confruntare dezastruoasă între Moscova și Occident.„Putin nu trebuie să câștige acest război”, a spus duminică prim-ministrul Estoniei, Kaja Kallas.Ea a adăugat că strategia NATO ar trebui să se concentreze pe consolidarea apărării în fiecare stat membru și să izoleze Rusia la „toate nivelurile politice”.


Editor : M.B.


Ziarul pro-Kremlin Komsomolskaia Pravda a publicat, pentru scurt timp, o știre cu bilanțul soldaţilor ruşi ucişi în Ucraina, transmis de Ministerul rus al Apărării, însă informația a fost ştearsă ulterior.Numărul publicat și șters, de aproape 10.000 de soldați morți, este de 20 de ori mai mare decât cel confirmat oficial până în prezent de Moscova.Un bilanţ al Ministerului Apărării rus a fost publicat duminică pe pagina web a ziarului Komsomolskaia Pravda, indicând 9.861 de soldaţi ruşi ucişi de la începutul conflictului, după cum a arătat o versiune salvată, care a circulat luni pe rețelele sociale.Câteva ore mai târziu, pasajul referitor la victime a dispărut din articolul publicat de Komsomolskaia Pravda, potrivit dpa, preluată de Agerpres.


Acest bilanţ al pierderilor suferite de forţele ruse în Ucraina este semnificativ mai ridicat decât cei 498 de soldaţi ucişi confirmaţi oficial până în prezent de Moscova.Diferite media încercau să rezolve puzzle-ul legat de sensul respectivului articol luni, unele dintre acestea menţionând că Ministerul Apărării rus nu oferise niciun fel de informaţii referitoare la pierderile armatei în conferinţa de presă de duminică.Jurnalistul Iaroslav Trofimov de la Wall Street Journal aprecia pe Twitter: „Fie site-ul ziarului KP a fost spart, fie cineva de acolo a primit numerele scurse şi le-a postat”.Setarile tale privind cookie-urile nu permit afisarea continutul din aceasta sectiune.Poti actualiza setarile modulelor coookie direct din browser sau de aici – e nevoie sa accepti cookie-urile social media

Câți soldați a pierdut Rusia în Afganistan

Dacă acest bilanţ se adevereşte, înseamnă că, în mai puţin de o lună, 10.000 de soldaţi ruşi au fost ucişi în Ucraina.


În războiul din Afganistan din anii 1980, armata sovietică a pierdut aproximativ 15.000 de soldaţi în decurs de nouă ani.Potrivit bilanțului estimat de forțele ucrainene, rușii au pierdut circa 15.000 de soldaţi în Ucraina, în vreme ce estimările Pentagonului sunt de peste 7.000 de militari ruși morți.Niciuna dintre aceste cifre nu a putut fi confirmată.Rusia supraveghează îndeaproape acoperirea mediatică a conflictului de la începutul invaziei în Ucraina, care nu poate fi numită decât aşa cum a stabilit Kremlinul, adică „operaţiune militară specială”.Roskomnadzor, Serviciul federal pentru control în domeniul comunicaţiilor, tehnologiilor informaţionale şi comunicaţiilor în masă, a anunţat luni că pagina web a postului european de televiziune Euronews a fost blocată, un demers ce se înscrie pe linia cenzurii drastice împotriva mass-media în Rusia, notează dpa.


Agenţia de presă rusă oficială TASS a transmis că motivul interdicţiei a fost „dezinformarea” de la Euronews despre aşa-numita „operaţiune specială” a Moscovei în Ucraina.Decizia biroului procurorului general vizează şi versiunea în limba rusă a Euronews, care a fost blocată, a anunţat Roskomnadzor.Rusia controlează internetul

Moscova a introdus la începutul lunii martie o noua lege privind mass-media care prevede sancţiuni drastice pentru ceea ce ea consideră drept dezinformare despre forţele ruse.Interdicţia privind difuzarea Euronews intervine după ce Moscova a blocat luni Facebook şi Instagram în urma deciziei unei instanţe ruseşti care le-a declarat organizaţii „extremiste”.Cele doua servicii au fost blocate deja în Rusia; serviciul de mesagerie WhatsApp, care de asemenea aparţine grupului american Meta, nu este afectat de sentinţă, potrivit instanţei.


Decizia Moscovei intervine după ce Meta a refuzat să elimine apelurile la violenţă împotriva trupelor ruse care acţionează în Ucraina.În prezent, Twitter este blocat în Rusia.Editor : Bogdan Pacurar


Rusia a prelungit restricţiile asupra traficului său aerian civil în apropiere de graniţa cu Ucraina.Pe de altă parte, armata ucraineană afirmă că atacurile aeriene rusești s-au intensificat, într-o singură zi fiind înregistrate peste 250 de zboruri.Rusia a închis pe 24 februarie 11 aeroporturi din apropierea graniței cu Ucraina, decizia fiind acum prelungită până la 1 aprilie, a anunţat joi agenţia federală rusă de trafic aerian Rosaviaţia, conform agenţiei de presă Interfax, scrie Agerpres.Aeroportul din Soci este singurul rămas deschis pe coasta Mării Negre.Aeroporturile din Simferopol, în Crimeea, şi aeroportul internaţional din Rostov-pe-Don se numără printre cele închise.Site-urile de monitorizare a traficului aerian arată că zborurile au evitat spaţiul aerian din sud-vestul Rusiei de la începutul invaziei în Ucraina la 24 februarie.


Statul Major al Ucrainei: Rusia şi-a intensificat atacurile aeriene

În acelaşi timp, conform Statului Major al Ucrainei, Rusia şi-a intensificat atacurile aeriene în Ucraina, în ultimele 24 de ore fiind înregistrate peste 250 de zboruri.Asta înseamnă cu peste 60 de zboruri mai multe decât în urmă cu o zi, conform părţii ucrainene.Principalele ţinte rămân zone din interiorul şi din jurul Kievului, Cernigău şi Harkov.Armata ucraineană a precizat că 11 „ţinte aeriene inamice” au fost lovite miercuri, mai exact şapte avioane, un elicopter, o dronă şi două rachete de croazieră.De asemenea, armata ucraineană a mai transmis că trupele ruse din zone ocupate precum Herson folosesc tactici „teroriste” împotriva localnicilor care protestează împotriva ocupaţiei şi desfăşoară unităţi ale gărzii naţionale ruse pentru a împiedica protestele.


Informaţiile nu au putut fi verificate independent, mai precizează DPA.Citește și: Război în Ucraina.Navă rusească, distrusă de ucraineni în portul Berdyansk.Oficial NATO: Rusia a pierdut până la 15.000 de soldați

Editor : B.P.


Invazia rusă din Ucraina a accelerat ceea ce Războiul din Golf începuse: implicarea tot mai mare a companiilor private de sateliţi în conflict.Însă dependenţa conflictelor moderne de tehnologia privată stârneşte şi îngrijorări, arată un recent articol din Wired.Pe cerul Ucrainei se află în prezent aproximativ 50 de sateliți în funcțiune, scrie Wired.Aceşti sateliți au devenit parte importantă a eforturilor Ucrainei împotriva invaziei ruse.Guvernul ucrainian a făcut un apel internaţional să i se furnizeze imagini din satelit care se ofere indicii despre mişcările trupelor ruseşti.Potrivit CNN, autoritățile americane i-au oferit președintelui Zelenski un telefon securizat, prin satelit, pentru a putea păstra legătura.În Ucraina zboară și drone produse de compania turcă Bayraktar, care a făcut ca unele dintre modelele sale să fie controlate de la distanță, prin satelit.


Dar dependența de sateliții comerciali din Ucraina ridică îngrijorări cu privire la puterea pe care o capătă companiile care îi controlează și, de asemenea, în legătură cu riscul ca acestea să fie târâte în conflict.Nu avem de-a face însă cu primul război „prin satelit” din lume.Acest titlu i-a fost acordat Războiului din Golf, acum trei decenii.De atunci, spațiul a devenit parte a conflictului modern, explică Almudena Ortega, cercetător asociat la Institutul Națiunilor Unite pentru Cercetare în Dezarmare.„În ultimii ani, a existat o tendință de a externaliza o mare parte din acest arsenal: companiile private au cunoștințe specializate și sunt adesea mai capabile să dezvolte și să implementeze anumite tipuri de tehnologie în spațiu”, spune Ortega.


El adaugă că multe obiecte spațiale sunt acum „cu dublă utilizare”.Asta înseamnă că un satelit poate fi folosit în același timp în scopuri militare, dar și pentru lucruri „civile”, din viața de zi cu zi.Radarele-lilieci, care „văd” prin nori

În această perioadă a anului, cerul Ucrainei este acoperit cu nori.Companiile se întrec acum să producă un tip de radar care funcționează noaptea și care poate vedea prin nori.Imaginile radar sunt generate de sateliții Synthetic Aperture Radar (SAR), care cartografiază lumea într-un mod similar cu modul în care liliecii navighează în întuneric, trimițând unde radio și măsurând modul în care semnalele lor sunt reflectate înapoi.Pentru a-și desfășura activitatea, cercetătorii cumpără date radar de la companii precum Capella și Planet, ambele cu sediul în San Francisco.


De asemenea, trebuie să plătească pentru un software, cum ar fi ENVI, pentru a interpreta datele radar și a le transforma în imagini.Cercetătorii open source nu sunt singurii care solicită aceste date.Le vor și militarii.Într-o scrisoare postată pe Twitter, viceprim-ministrul ucrainian Mihailo Fedorov a cerut unor companii comerciale să trimite date de satelit SAR pentru a ajuta Forțele Armate Ucrainiene să vadă mișcările trupelor rusești prin nori şi pe întuneric.Una dintre companiile care a răspuns a fost Capella.Compania furnizează imagini prin satelit cu Ucraina atât guvernului ucrainean, cât și guvernului SUA.„Avem capacități pe care guvernele nu le au”

„Avem capacități pe care guvernele nu le au”, spune Payam Banazadeh, fondatorul și CEO-ul companiei, care respinge întrebările despre neutralitatea în conflict.


„Suntem o companie comercială privată și atât timp cât avem imagini disponibile, oricine poate le să cumpere de la noi”, spune el.„Dar dincolo de asta, nu facem politică.Am construit o capacitate comercială la care poate avea acces oricine din lume”, argumentează el.Însă unii cercetători sunt îngrijorați de faptul că dependența de imaginile prin satelit dă prea multă putere companiilor care controlează această tehnologie.Există companii precum Maxar și Planet care sunt private și care hotărăsc dacă doresc sau nu să partajeze informațiile şi să încheie contracte militare cu oricare dintre tări.Sateliții comerciali ar putea deveni ținte în război

Rolul din ce în ce mai important al firmelor private în conflicte precum cel din Ucraina înseamnă că sateliții comerciali ar putea deveni ținte.


În zilele dinaintea invaziei, oficialii americani din domeniul spațial au avertizat companiile de satelit că războiul s-ar putea extinde în spațiu.„Asigurați-vă că sistemele dumneavoastră sunt securizate și că le urmăriți foarte îndeaproape, deoarece știm că rușii sunt actori cibernetici eficienți”, a spus Chris Scolese, directorul Oficiului Național de Recunoaștere, la o conferință a Asociației Naționale de Securitate Spațială, care a avut loc în 23 februarie, cu o zi înaintea invaziei ruse din Ucraina.Aceste agresiuni la adresa sateliților ar putea lua forma unor atacuri cibernetice sau a unor falsificări, ca atunci când un transmițător radio este folosit pentru a truca un semnal GPS.Rusia a fost una dintre puținele țări care și-a demonstrat capacitățile de falsificare în aer liber, atunci când a încearcat să prevină repetarea roiului de drone care a atacat baza sa aeriană din Siria, în 2018.


A trimis semnale de bruiaj și semnale false pentru a deruta receptoarele GPS ale dronelor.În plus, Rusia nu numai că a păcălit sateliții pentru a-și consolida apărarea, dar n-a ezitat nici să-i arunce în aer.În noiembrie, țara a efectuat un test cu rachetă pe unul dintre sateliții proprii, ceea ce înseamnă că este posibil ca aceştia să devină în viitorul apropiat ținte fizice.Pe măsură ce violența din Ucraina se intenstifică, specialiştii bănuiesc că sateliții sunt deja vizați.O altă companie care ar putea deveni o ținta a atacurilor este Starlink a lui Elon Musk, care a livrat terminale Ucrainei, în ideea că pot oferi o conexiune de rezervă la internet, dacă infrastructura de rețea a țării este distrusă de lupte.


Un jurnalist rus celebru a fost dat în urmărire de autoritățile de la Moscova pentru că a făcut publice informații privind agresiunea rusă în Ucraina și bombardarea țintelor civile de către invadatori.Mai exact, Aleksandr Nevzorov a făcut publice informații și fotografii ale atrocităților comise de ruși în orașul ucrainean Mariupol - bombardarea deliberată a unei maternități.Autoritățile ruse au anunțat că o anchetă penală a fost deschisă împotriva lui Aleksandr Nevzorov pe care îl acuză de „răspândire de informații false”.Ancheta a fost deschisă în baza noilor legi de cenzură ale lui Putin, prin care dictatorul rus a interzis publicarea de informații cu privire la crimele pe care invadatorii le comit în Ucraina.Nevzorov a făcut publice informații și fotografii despre bombardamentul de către ruși a unei maternități din Mariupol.


„Aceste articole erau însoţite de fotografii care nu sunt de încredere ale unor civili afectaţi de bombardament (...) Ministerul rus al Apărării a anunţat deja oficial că această informaţie a fost falsă”, au transmis autoritățile de la Moscova.Comitetul de anchetă rus a precizat că încearcă, în prezent, să-l localizeze pe Nevzorov.Este vorba despre primul caz cunoscut de acest gen împotriva unui jurnalist din Rusia de la adoptarea, la începutul lui martie, a unei legi care prevede pedepse de până la 15 ani de închisoare pentru orice informaţie privind armata rusă considerată mincinoasă de Kremlin.Fost prezentator de televiziune, jurnalistul publică acum, în principal, pe reţelele sociale şi pe YouTube, unde canalul său are peste 1,6 milioane de abonaţi.


Fiecare dintre ultimele sale patru clipuri video postate are peste trei milioane de vizualizări.Ancheta care îl vizează vine într-un context de represiune în creştere împotriva media şi a jurnaliştilor, în paralel cu războiul de agresiune al lui Putin împotriva Ucrainei.Utilizarea cuvântului „război” pentru a descrie invazia sau acţiuni împotriva civililor este pasibilă de urmărire penală.Pe lângă legea care pedepseşte „minciunile” împotriva armatei, deputaţii ruşi au adoptat, marţi, o lege similară care prevede până la 15 ani de închisoare împotriva celor care „denigrează” acţiunea Moscovei în străinătate.Editor : Adrian Dumitru


Ambasada SUA în Ucraina a transmis, citând Ministerul de Externe al Ucrainei, că 2.389 de copii ucraineni „au fost răpiți” din teritoriile controlate de ruși ale regiunilor Lugansk și Donețk și duși în Rusia.Setarile tale privind cookie-urile nu permit afisarea continutul din aceasta sectiune.Poti actualiza setarile modulelor coookie direct din browser sau de aici – e nevoie sa accepti cookie-urile social media

Potrivit The Guardian, guvernul de la Kiev a acuzat Moscova că a deportat ilegal copii din Mariupol, pe fondul unor informații potrivit cărora trupele ruse ghidau civili către regiunile separatiste din estul Donbasului, controlate de ruși.Sâmbătă, primarul din Mariupol a declarat că mai multe mii de locuitori din orașul asediat au fost trimiși în Rusia.


Într-un mesaj pe Telegram, Vadim Boicenko, a spus că unii oameni au fost trimiși către orașe îndepărtate din Rusia, în timp ce soarta altora rămâne necunoscută.„Ceea ce fac ocupanții astăzi este cunoscut celor mai în vârstă, care au fost martorii evenimentelor îngrozitoare din timpul celui de-al Doilea Război Mondial, când naziștii ridicau oameni cu forța”, a declarat Boicenko.„Este greu de imaginat că în secolul XXI oamenii sunt deportați cu forța în altă țară”, a adăugat primarul.Consiliul municipal a informat că locuitorii au fost duși cu forța în „tabere de filtrare”, unde ocupanții au verificat telefoanele și documentele oamenilor.După aceea, cetățenii au fost redirecționați către sate îndepărtate din Rusia, soarta altora rămânând necunoscută.


„GULAG-ul funcționează din nou”, a scris, la rândul său, Ina Sovsun, deputată ucraineană, pe twitter.Citește și: LIVE TEXT - Patru săptămâni de război în Ucraina.Fabrică de oțel din Mariupol, bombardată.Rușii au atacat iar civilii care protestau în Herson

La o zi distanță, duminică, Ministerul rus al Apărării a spus că 59.000 de oameni au fost evacuați din Mariupol în decurs de trei zile.De altfel, potrivit autorităților ruse, peste 330.000 de persoane au fost evacuate în Rusia de la începutul războiului.Ambasadorul Statelor Unite la ONU, Linda Thomas-Greenfield, a declarat pentru CNN că acuzațiile de deportare sunt „zguduitoare” și „inadmisibile”.Citește și: ONU: Aproape un sfert din populația Ucrainei a fost strămutată de războiul provocat de invazia rusă

Editor : Marco Badea


Preşedintele Klaus Iohannis va participa, joi, la reuniunea extraordinară a şefilor de stat şi de guvern din ţările membre NATO, organizată la Cartierul General al NATO din Bruxelles, transmite Administraţia Prezidenţială.Reuniunea este convocată în contextul agresiunii militare ilegale a Federaţiei Ruse împotriva Ucrainei şi al creşterii semnificative a riscurilor şi ameninţărilor la adresa securităţii regionale, europene şi euroatlantice.„În cadrul reuniunii, liderii aliați vor analiza impactul actualei crize asupra situației de securitate pe Flancul Estic al Alianței, inclusiv la Marea Neagră, precum și asupra întregului spațiu euroatlantic.Liderii NATO vor reitera angajamentul ferm pentru apărarea colectivă a aliaților și vor discuta măsurile pe care le va lua Alianța pentru a răspunde noului context de securitate, atât pe termen mediu, cât și lung, inclusiv pentru consolidarea Flancului Estic, precum și în pregătirea Summitului NATO de la Madrid din luna iunie.


Totodată, șefii de stat și de guvern vor discuta despre sprijinul acordat Ucrainei, precum și statelor partenere, în special Republicii Moldova, Georgiei și statelor din Balcanii de Vest.Reuniunea la nivel înalt va aborda, de asemenea, relațiile cu China, în contextul invaziei Rusiei în Ucraina”, potrivit comunicatului de presă.Conform sursei citate, în cadrul Summitului, Președintele Klaus Iohannis va sublinia faptul că răspunsul comunității euroatlantice la agresiunea militară a Rusiei asupra Ucrainei trebuie să fie ferm, coordonat, unitar și substanțial.„Președintele României va reitera, în special în actualul context grav de securitate, necesitatea consolidării consistente a posturii aliate de descurajare şi apărare pe Flancul Estic, în special la Marea Neagră.


Președintele României va reafirma sprijinul țării noastre pentru suveranitatea și integritatea teritorială ale Ucrainei, pentru dreptul acesteia de a lua propriile decizii de politică externă și de securitate, precum și necesitatea ca NATO să continue sprijinul și asistența pentru Ucraina.Totodată, președintele Klaus Iohannis va sublinia susținerea României pentru cooperarea cu partenerii și importanța acordării de sprijin politic și practic acestora, având în vedere actuala situație de securitate”, se arată în finalul comunicatului.Editor : I.C


Ucraina, Rusia și Belarus asigură o treime din producția de grâu și porumb la nivel global.Dacă dispare 30 la sută din cantitatea de grâu, în multe țări vor porni revoluții, războaie, pentru că oamenii din Orientul Mijlociu, Africa rămân fără pâine.E o problemă uriașă.Ucraina este, de asemenea, cel mai mare producător de ulei de floarea-soarelui din lume, astfel că impactul războiului asupra Ucrainei are urmări asupra securității alimentare la nivel global, avertizează ministrul ucrainean al agriculturii, Roman Leșcenko, într-un interviu în exclusivitate - acordat din catacombe - pentru emisiunea „Agro Jurnal” de la Digi24.În acest context, ministrul a vorbit și despre importanța portului Constanța pentru mărfurile ucrainene.Roman Leșcenko, ministrul agriculturii din Ucraina: Este o mare tragedie pentru Ucraina.


Agricultura ucraineană constituie 50 la sută din venitul țării, 20 la sută din venitul pe cap de locuitor.Milioane de ucraineni din micile sate nu mai au locuri de muncă, nici bani și se tem pentru viața lor.Mulți fermieri au fost uciși, mulți fermieri au activitatea înghețată, utilajele și infractructura sunt distruse, porturile din sud, toate porturile, sunt blocate, nu mai există posibilitatea de a exporta nimic.În fermele de pui și vită activitatea este stopată.Este vorba de a asigura supraviețuirea ucrainenilor.Avem stocuri de grâu pentru un an și jumătate, pentru porumb și ulei avem stocuri pentru doi ani.Nu ne dăm seama cum stăm cu campania de primăvară în agricultură din cauza războiului și când vom avea posibilitatea să dăm drumul la lucrări.


Andreea Stroe, realizator „Agro Jurnal”: Dar aveți fermieri care se pregătesc pentru însămânțări de primăvară?Roman Leșcenko: Da, în primul rând, în partea centrală a Ucrainei fermierii vor începe campania agricolă, pentru că este teritoriul care până acum nu a fost atins de rachetele și bombele rusești, așa că avem ocazia să începem lucrările.În partea de sud, în zonele care nu au fost ocupate, femrierii au demarat deja campania și să știți că în zonele care nu sunt bombardate, eu, ca ministru, împreună cu echipa mea, punem la punct lucrurile ca să dăm drumul campaniei agricole, pentru că suntem convinși că în scurt timp vom proclama suveranitatea pe teritoriul nostru.Sperăm că în câteva săptămâni acest război se va opri.Andreea Stroe: Pe cât din suprafață credeți că veți face agricultură anul acesta?


Roman Leșcenko: Acum avem 70 la sută.Andreea Stroe: Poate fermierii vor avea nevoie de bani pentru a-și acoperi cheltuielile și va fi nevoie să exportați cerealele, la un moment dat.V-ați gândit cum s-ar putea face asta?Prin portul Constanța sau pe calea ferată?Roman Leșcenko: Deja operăm cu rute diferite folosindu-le pe cele din Moldova, România, Polonia, Slovacia pe calea ferată.De asemenea, punem la punct un terminal, iar România în această privință este un partener strategic prin folosirea celui mai mare port, Constanța, prin folosirea infrastructurii lor, iar prin Cernavodă vom exporta produsele noastre în viitorul apropiat.Toate, bineînțeles, cu partenerul nostru, România.Andreea Stroe: Fabricile care produc îngrășăminte, pentru că aveți în Ucraina câteva, sunt funcționale?


Roman Leșcenko: Da, sunt funcționale.Produc și pentru export.Alimentăm și fermele cu fertilizanți la un preț preferențial.Avem peste 80 la sută din necesar, deci în această privință este o situație bună.Andreea Stroe: Aveți material genetic agricol în pericol (n.ed.- banca de gene) acum?Roman Leșcenko: Parte din acesta este în pericol, dar încercăm să îl scoatem din Kiev și să-l transportăm în alte părți ale Ucrainei în condiții confidențiale, pentru că este o situație foarte periculoasă.Vom avea în câteva luni o uriașă criză a alimentelor, care va determina o criză globală economică.30 la sută din grâu și porumb, 80 la sută din uleiul de floarea soarelui, 25 la sută din îngrășăminte la scară globală provin din Rusia, Ucraina și Belarus.E o nebunie.


Fără fertilizanți, nu avem productivitate ca să hrănim lumea.Dacă dispare 30 la sută din cantitatea de grâu trebuie să înțelegem că în multe țări vor porni revoluții, războaie, pentru că oamenii din Orientul Mijlociu, Africa rămân fără pâine.E o problemă uriașă.Nu vorbim despre 3 la sută, vorbim despre o treime din cantitatea la scară globală!


Sosirea în ţările baltice a zeci de mii de ucraineni care au fugit din calea invaziei ruse obligă autorităţile locale să gestioneze probleme logistice, dar şi să protejeze refugiaţii de ostilitatea susţinătorilor Rusiei din rândul numeroasei populaţii rusofone din Letonia şi Estonia, relatează miercuri agenţia EFE.Ruşii formează aproape un sfert din populaţia Letoniei şi Estoniei, dar numai aproximativ 5% din cea a Lituaniei, foste republici sovietice acum membre ale UE şi NATO.O zonă din estul Estoniei este predominant rusofonă (vorbitoare de limbă rusă - n.red.), astfel că refugiaţii ucraineni sunt reticenţi să meargă acolo.Până să înceapă războiul din Ucraina, relaţiile etnice în aceste ţări au fost în general paşnice.Dar un sondaj publicat la începutul lunii martie în Letonia a arătat că, în timp ce 90% dintre cetăţenii letoni care au ca limbă maternă letona sunt de partea Ucrainei, procentul celor care spun acelaşi lucru în rândul populaţiei rusofone este de numai 22%.


Naţionaliştii letoni au profitat de acest sondaj pentru a susţine că în ţară există o „coloană a cincea” formată din etnici ruşi, mulţi dintre ei fiind descendenţi ai ruşilor relocaţi în Letonia în epoca sovietică în armată sau pentru a lucra acolo ca muncitori în diferite sectoare industriale, transmite Agerpres.Citește și: LIVE TEXT - Război în Ucraina.Kliciko: Rusia comite un „genocid”.„Nu putem număra cadavrele.Este un coşmar ceea ce se întâmplă aici”

Premierul leton, Krisjanis Karins, a îndemnat de mai multe ori la unitate şi solidaritate între toţi locuitorii ţării şi la evitarea manifestărilor de ură la adresa ruşilor.Însă unii politicieni şi comentatori susţin că un asemenea punct de vedere ignoră necesitatea confruntării celor care-l simpatizează pe Putin şi sprijină invazia rusă.


Şi în interiorul comunităţii ucrainene din Letonia s-au înregistrat tensiuni.Ambasada Ucrainei la Riga a publicat recent o declaraţie în care condamnă mai multe organizaţii locale ucrainene că ar fi pro-Kremlin, ceea ce Uniunea Societăţilor Ucrainene din Letonia a negat vehement.Un moment delicat se prefigurează a fi manifestările ce vor marca pe 9 mai victoria sovietică asupra Germaniei naziste, la un monument din Riga considerat de mulţi letoni mai degrabă un simbol al ocupaţiei sovietice.Citește și: ONU: Aproape un sfert din populația Ucrainei a fost strămutată de războiul provocat de invazia rusă

Editor : Marco Badea


Riscul unei lovituri de stat organizată de FSB, serviciul secret al Rusiei, împotriva lui Vladimir Putin crește cu fiecare săptămână de război în Ucraina, potrivit unei surse de rang înalt (whistleblower) din serviciile de informații ruse, scrie The Guardian.Haosul și nemulțumirea au pus stăpânire pe serviciile secrete din Rusia după invadarea ratată a Ucrainei.Scrisori scrise de un analist anonim din serviciile și trimise lui Vladimir Osecikin, activist rus aflat în exil și fondator al organizației pentru drepturile omului Gulagu.net, au fost publicate online.Președintele Vladimir Putin se confruntă cu riscul unei lovituri de stat chiar din interiorul cercului său de putere, potrivit sursei din serviciile serete ruse.Potrivit The Guardian, Vladimir Osecikin a declarat pentru The Times că riscurile pe care și le asumă agenții secreți când dau astfel de informații este un semn al furiei lor crescânde față de Putin și al nemulțumirii față de efectele pe care sancțiunile le vor avea asupra agenților FSB, care nu vor mai putea „merge în vacanțe la vilele lor din Italia și nu-și vor mai putea duce copiii la Disneyland Paris”.


„Timp de 20 de ani, Putin a creat stabilitate în Rusia.Ofițeri FSB, polițiști, procurori - oameni din interiorul sistemului - au dus dus o viață bună.Dar acum tot s-a dus.Acești oameni și-au dat seama că războiul este o catastrofă pentru economie, pentru umanitate.Ei nu vor să se întoarcă la Uniunea Sovietică.Posibilitatea unei revolte a oamenilor din serviciile secrete crește cu fiecare săptămână, cu fiecare lună în care acest război continuă”, a declarat Vladimir Osecikin, care din 2015 trăiește în exil, în Franța.Editor : Bogdan Pacurar


Preşedintele ucrainean Volodimir Zelenski a cerut joi NATO să furnizeze ţării sale „un ajutor militar fără restricţii”, pentru ca ea să poată face faţă armatei ruse, pe care Kievul o înfruntă pentru moment „în condiţii inegale”, relatează AFP, potrivit Agerpres.„Pentru a ne salva oamenii şi oraşele, Ucraina are nevoie de o asistenţă militară fără restricţii.La fel cum Rusia foloseşte, fără restricţii, întregul său arsenal împotriva noastră”, a declarat Zelenski într-un mesaj video postat pe contul său de Telegram, în atenţia şefilor de stat şi de guvern din NATO, reuniţi în summit extraordinar la Bruxelles.Totodată, Zelenski a acuzat Rusia că foloseşte „bombe cu fosfor” în Ucraina, la o lună de la începutul invaziei ruse.„În această dimineaţă (...), au fost folosite bombe ruseşti cu fosfor.


Au fost ucişi din nou adulţi şi copii”, a adăugat el.Tot joi, într-o intervenţie prin videoconferinţă în parlamentul Suediei, Zelenski a spus că Ucraina se luptă pentru securitatea întregii Europe şi ar trebui să fie membru deplin al Uniunii Europene, potrivit Reuters.„Nu ne luptăm doar pentru poporul ucrainean, ci şi pentru securitatea Europei.Am arătat că merităm să devenim un membru deplin al UE”, a afirmat Zelenski.„Este timpul să se meargă înainte cu această decizie şi sunt convins că ne veţi susţine şi cu acest lucru”, le-a spus preşedintele ucrainean parlamentarilor suedezi.De asemenea, el a făcut apel la noi sancţiuni împotriva Rusiei şi a cerut ajutorul Suediei pentru reconstrucţia Ucrainei atunci când războiul se va încheia.„Vreau ca la aceasta să participe companii suedeze, arhitecţi suedezi, statul suedez, poporul suedez”, a spus el.


„Vom reconstrui pentru oameni, pentru Europa”, a adăugat Zelenski.Editor : R.K.


Premierul polonez Mateusz Morawiecki a declarat joi că Rusia a devenit un „stat totalitar” şi a făcut apel la înăsprirea sancţiunilor împotriva Moscovei, în urma invaziei din Ucraina.Șeful guvernului de la Varşovia a mai avertizat că, „dacă va zdrobi Ucraina”, preşedintele rus Vladimir Putin „va avansa spre Helsinki, Varşovia, Bucureşti, poate chiar Berlin”.Sancţiunile occidentale sunt „fără precedent, merg foarte departe, dar sunt insuficiente”, a afirmat Mateusz Morawiecki într-o conferinţă de presă, invocând ca probă redeschiderea de joi a Bursei de la Moscova, reluarea tranzacţiilor cu obligaţiuni ruse şi reîntărirea rublei.Preşedintele rus Vladimir Putin „pregăteşte Rusia pentru o perioadă dificilă de câteva luni”, iar „marea maşinărie de propagandă rusă îmi indică faptul că Rusia nu mai este astăzi un stat autoritar, ci un stat totalitar, ca Uniunea Sovietică în anii '80”, a declarat şeful guvernului de la Varşovia, potrivit AFP, preluată de Agerpres.


„Trăim un moment decisiv.Dacă Putin va zdrobi Ucraina, dacă va zdrobi dorinţa noastră de luptă, de luptă economică, va avansa, într-un an sau doi, spre alte obiective.Va avansa spre Helsinki, Varşovia, Bucureşti, poate chiar Berlin.Germania trebuie să se gândească bine”, a adăugat Morawiecki.Premierul polonez a mai spus că intenţionează să intervină „ferm”, la Consiliul European de la Bruxelles, „atât pe subiectul sancţiunilor, cât şi în privinţa altor acţiuni în legătură cu Rusia şi Ucraina”.Citește și: Război în Ucraina.Navă rusească, distrusă de ucraineni în portul Berdyansk.Oficial NATO: Rusia a pierdut până la 15.000 de soldați

Editor : B.P.


Marea Britanie va furniza Ucrainei aproximativ 6.000 de rachete în scop defensiv şi 25 de milioane de lire sterline ca sprijin financiar pentru armata ucraineană, informează Reuters.Premierul britanic Boris Johnson va anunţa noul pachet de sprijin joi, la reuniunile liderilor NATO şi G7, semnalând totodată dorinţa de a consolida în continuare capabilităţile de apărare ale Ucrainei, a informat miercuri biroul său."Regatul Unit va colabora cu aliaţii noştri pentru a intensifica sprijinul militar şi economic acordat Ucrainei, întărindu-i apărarea pe măsură ce schimbă cursul acestei lupte", a spus Boris Johnson."La o lună de la această criză, comunitatea internaţională se confruntă cu o alegere.Putem menţine aprinsă flacăra libertăţii în Ucraina sau riscăm să fie stinsă în Europa şi în lume".


Ca parte a pachetului, Marea Britanie va oferi 6.000 de rachete şi 25 de milioane de lire sterline sprijin financiar pentru armata ucraineană.De asemenea, va oferi 4,1 milioane de lire sterline pentru BBC World Service pentru a sprijini serviciile sale în limba ucraineană şi rusă şi pentru a combate dezinformarea.Marea Britanie a declarat că, prin acest nou angajament, totalul rachetelor furnizate se ridică la 10.000, iar fondurile suplimentare se adaugă celor peste 400 de milioane de lire sterline angajate în asistenţă în scopuri umanitare şi economice.Se aşteaptă ca la summitul NATO de joi de la Bruxelles să se deblocheze un ajutor suplimentar pentru Kiev, inclusiv echipamente care să ajute Ucraina să îşi protejeze populaţia împotriva ameninţărilor chimice, biologice, radiologice şi nucleare.